202 
lara yttre form och sken af vetenskap, under det de forsum- 
mat att iagttaga det forsta vilkoret for en sann vetenskaplig 
byggnad, att gifva den en rigtig oth saker grundval. Jag fir 
afven i detta hanseende citera min varde medbroder Eschrichts 
yttrande om phrsenologien pi naturforskarmotet i Christiania, 
di han sager: «Den er i de allerfleste Tilfaelde aldeles ikke 
bygget paa en sand videnskabelig Grundvold, og klsedtiForm 
af en L^re, vil den altid mangle en videnskabelig Lseres vigtigste 
Characteer: Grundighed.» 
Det ar emellertid hogst sannolikt, att hufvudets yttre form 
i flera hanseenden kan lemna vittnesbord om sjalsegenskaperne. 
Jag styrkes i denna tro synnerligen af Here egenheter, som si 
allmant Annas pi cranier af forbrytare; men att af de fi er- 
farenhetsgrupper, som i sidant hanseende kunna anses nigor- 
lunda s'akra, vilja bygga en vetenskap, hellst med sidana an- 
sprik som phraenologien, ar ett stort missforstind. 
Vi bora afven besinna att phrsenologiens mil ar si hogt, 
att det sannolikt till nigon hogre grad och pi vetenskaplig 
vag icke kan upphinnas. Jag ar ofvertygad, att ingen redbar 
naturforskare kan tro pi mojligheten af hjernans anatomi och 
physiologi i langre an till forklarandet af nigra dess allman- 
nare grunddrag, egenskaper och formogenheter. Vi miste val 
erkanna, att kunskapen om byggnaden och functionerna af si 
minga lagre och enklare organer icke ar kommen langre an 
till de forsta fundamentalbegreppen. Vi tanke nu pi byggnaden 
och functionerna af en stor del ganglier, kortlar, med flera 
organer, dem vi kunna genomskida i deras sammanhang och 
med full klarhet medelst tillhjelp af goda optiska apparater och 
chemiska agentier. Hur mycket hogre star icke den oandligt 
sammansatta hjernan, hvars enkla elementer dock endast, si 
vidt vi veta, utgoras af ganglii-celler och nerfror. Skulle vi 
val kunna tilltro oss att af dessa elementer, som sinsemellan 
