209 
igien som virkende Aarsager i samme Storrelse, men i foran- 
drede Former. 
Naar for Exempel en bevaegende Kraft anvendes paa at 
bevaege en Masse hen ad en Bane, da vil den hele anvendte 
Virksomhed vaere medgaaet til at overvinde Frictionen, Luft- 
modstanden etc., naar Legemet er standset; den anvendte Be- 
vaegelsesmaengde er forsvunden som Bevaegelsesmcengde, men 
den er ikke tabt, den er uophorlig virksom og vi maerke den 
ogsaa, men i en ny Form, som Varme, Electricitet etc. 4 
Eller, naar Varmen udvider en Damp eller Luftart, da 
formindskes Temperaturen, naar ingen Tilstromning af Varme 
finder Sted under Udvidelsen ; men Virksomheden er derved ikke 
gaaet tabt, thi der er frembragt en Bevaegelsesmaeugde under 
Udvidelsen. 
Sammentrykkes en Luftart eller Vaedske, da medgaaer her- 
til en Bevaegelsesmaengde, men heller ikke denne er forsvunden, 
den fremtraeder ligeledes igien under andre Former, som 
Varme etc. 
Naar modsatte Electriciteter forenes, da ophorer Virksom- 
heden i sin oprindelige Form, men den fremtraeder som Varme, 
Magnetisme etc. og naar modsatte chemiske Stoffer forenes, da 
traede Kraefterne frem i andre Former, men i Storrelse svarende 
til Graden af Modsaetningen mellem de electropositive og elec- 
tronegative StofFer , eller med andre Ord, i Forhold til det 
chemiske Slaegtskab. 
Da den magnetoelectriske Strom fremkommer ved en Jnd- 
virkning af en bevaeget Magnet paa en cicctrisk Leder, saa kan 
deraf sluttes, at det er den mechaniske Virksomhed, der over- 
gaaer i magnetoelectrisk Virksomhed o. s. fr. 
Denne Tanke har jeg alt fremsat for fire Aar siden i en 
Afhandling, som jeg tilstillede det Kongelige danske Videnska- 
bernes Selskab, hvori jeg, naest atsammenstille alle de mig den- 
14 
