212 
saa guides ossaa dette one Punkt af allc do m Punkter af Ba- 
uen ; dot befraglede Punkt af Sla?den maa altsaa dorved erholde 
cn Bevccgelsesmaengde lig don, som samlligo m Punktcr af Ba- 
nco erholder. Dot or dorfor ogsaa klart, at Varmogradorne i 
Staenger af samme Metal og Giennemsnitsareal paa Slaeden og 
paa Banon maae forholde sig omvendt som Lapngden af 
Staengerne. 
Forskiollige Forsog ore forctagno mid ulig“ Hastigheder 
af Slaeden, Rosultatet deraf or, al Hastigheden ingon Indflydelse 
har paa Storrclsen af don frembragtc Varme. Delte Resultat 
synos ved fursle Oiekast bosynderligt, og dog or Sagon aldoles 
klar ifelge dot fromsalie Princip, ; thi ifolge Coulomb’s Forsog 
over Frictionen, or donne uafhcengig af Hastigheden, naar Me- 
tal glider paa Metal; men naar Frietionen i ethvert Punkt er 
den samme, saa bliver altsaa og hele don tabte Virksomhed 
den samme, enten Hastigheden er stor eller lille. 
Endolig vil oftorfolgonde Tabol over de erholdfe Resul- 
tater af do forotagne Forsog over Varmeudviklingen ved Fric- 
tion udvise, at de frombragte Vai menKongder ere proportionale 
med de tabte Virksomheder. 
Den Lamgde af Banon, som i alle disse Forsug er gien- 
nemlobet af Siaeden, er: 4,11 Fod oiler 1290”“ 
Lsengden af Mossingstaengerne under Slaoden er 438 mm 
Laengdeu af Zinkstsengorne under Sheden er 438““ 
Do. « Jernstaengerne under Siaeden er 454 mm 
Do. « Blyslaengorue under Siaeden er 437 mm 
