225 
og naar det luftformige Legeme taenkes ubegraendset i alio 
Retninger om et fast Punkt, Coordinaternes Begyndelsespunkt, 
hvorfra Bolgebevcegelsen udgaaer, og man ved Endcn af Tidcn 
t med r betegner Radius Vector til det Punkt, bvis Coordinater 
ere x, y og z, da er Forketningsgraden s i dette Puukt og i 
dette Oieblik bestemt ved Ligningen 
s = — [F(r— at) — f(r+al)] , idct F og f betogne 2de 
a . r 
arbitraerc Functioner; indsaettes dette Fdtryk for s i Ligningen 
(23), saa erholdes den udvildede Varmemamgde : 
For at udlede den almindelig giaeldende Formel forVarme- 
virksomheden i en Luflart, maa man gaae ud fra den for- 
enede Mariotteske og Gaylussacske Lov, nemlig: 
bvor p og ^ betogne Luftartens Spaending og Taethed ved Tem- 
peraturcn e°, og k betegner Forholdet mellem Spaendingen og 
Taetbeden ved 0° for samme Luftart. 
Tcenkcs nu en Eenhed afLuftmassen meddelt en vis Varme- 
maengde, saa ville vi ved A betegne den hele Varmemaengde, 
som denne Masseenhed af Luft dercfter indebolder. Naar vi 
nu fremdcles antage, at en mechanisk Virksomhed, svarende 
til Varmemaengden q, deraf or blevet udviklet, saa vil den 
Varmemaengde Q, som Luftmassen dercfter iudebolder, vaere 
bestemt ved Ligningen: Q = A-r-q (32) 
Ifolge Formlen (31) bar man : 
p = k^> (1 + ae) 
(31) 
1 _ k(l +qfl) 
e ~ p : 
som indsat i Ligningen (17) giver: 
15 
