234 
«' = 1204,287 ft 1 (36). 
Sammc Rcsultat findcs af Formlcn (47), naar man for e 
\ 
sactter dens Va3rdi e = 
Grad. 
36,57 
Sammenlignes denne mcchaniske Virksomhed, Forme! (56), 
mod det tidligere af Forsogene over Varmeudviklingen ved 
Friction afledte Middeltal (1185 Jl 1 ), saa seer man, at dette 
Middeltal afviger lidt fra det, som er fremstillet i (56), hvilket 
imidlertid ikke er mere, end det var at yente af saa faa For- 
sog, som de jog hidtil bar havt Leilighed til at udfore. 
Fen af de Anvendelser, som jeg bar giort af de udvik- 
lede Formler, er den, at bestemme Varmens Aftagelse opad i 
Atmosphaeren. 
Naar man ved r betegner Jordens Radius, ved g betegner 
Tyngdekraften ved Jordoverfladen , ved ^ og p betegner Luf- 
tens Taethed og Tryk i Hoiden z over Jordoverfladen, da har 
man, som bekiendt : 
d P = - dZ • 
bvoraf man ifolge Ligningen (17) erholder 
n 
r 
(57), 
dq = - g- 
dz. 
7 (r + z) 2 
og naar man ved q 0 betegner Varmemaengden ved Jordover- 
fladen, saa har man: 
z 
q 0 
q = gr. 
r + z 
(58). 
Saettcs r = 860 Mile, og Atmosphaerens Hoide = 10 
r 
Mile = — , saa finder man Forskiellen mellem den Varme- 
oo 
maengde, som indeholdes i Eenbed af Masse ved Jordoverfladen 
og ved Atmosphaerens Graendse, at vaere 
qo qi §* gj 
(59). 
