241 
«Bildes bloss wie die seheinbare Grosso dor Linso vom Bild 
«aus gosehen, wie gross auch die Entfernung des Gegenstandos 
«sein mag. Nun ist immer dio seheinbare Grosso dor Linso 
«vom Bild aus geschen kleiner als eine Halbkugel, folglich ist 
«die Erleuchtnung des Bildes immer kleiner als die des Gegen- 
«standes, gesetzt auch , dass durch die Zuriickwerfung odor 
wBrechung zur kein Licht verloren geht.» 
Dot er imidlertid let at paavise, at denne Scetning ikke er 
rigtig. Billedet maa nemlig frembringe en Belysning, dor staaer 
i Forhold til dets Klarhed og Overflade; tinker man sig nu 
bag Billedet i Lindsens Axe ct Punkt, men i saa stor Afstand, 
at 0iet fra delte Sted vilde kuune see Billedet af liele Gienstan- 
den, saa vil ingen Forstorrelse af Lindsen foroge Punktets Be- 
lysning; thi alle do nye Straaler gaae forbi, og hielpe kun til 
at giore Billedet synligt i flere Retninger. Billedets Klarhed i 
og for sig er altsaa uafhamgig af Lindsens Storrelse. 
Billedets eiendommelige Klarhed Andes let ved et Tanke- 
experiment. Antager man nemlig, at efter Billeddannelsen 
Forholdene bleve omvendte, saa at Billedet udsondtc Lysstraa- 
lerne og Gienstanden modtog dem , men uden at nogen Lys- 
straale enten blev svagere eller stoerkere, saa maatte Belys- 
ningen i hvert Giennemsnit af Straalekcglen bliyc den samme 
som for, da Forandringen kun bestaaer i at Lysstraalerne nu 
gaae i en Retning modsat den forrige, men dot er med andre 
Ord, at Billedet vilde kunne oplyse Straalesamleren ligesaa 
staerkt som Gienstanden gior det Belysningen maales ved Pro- 
ducts af Klarheden og Overfladen divideret med Qvadratet af 
Afstanden; men da Overfladen divideret med Qvadratet af Af- 
standen fra Straalesamleren giver samme Resultat forGienstand 
og Billede, maa Billedets eiendommelige Klarhed veere lig Gien - 
dens, naar inlet Lys gaaer tabt. 
16 
