242 
Dette gielder dog kun for de fritsvaevende Billeder. Op- 
fanges Billedet paa en Skierm, der altsaa befinder sig i Billed- 
fladen, vil Inert Punkt af Skiermen, alt 0vrigt lige, blive op- 
lyst i Forhold til Antallet af de Lysstraaler, som tra?ffe det, 
eller i Forhold til Straalesamlerens Ovcrfladc. De fra Straale- 
samleren indtreengende Lysstraaler ville ved Tilbagekastningen 
spredes over den hele Halvkugle, som omgiver hvert Punkt af 
Skiermen og, Inis de tilbagekastes lige stcerke i alle Retninger, 
vilde, naar y betegner Straalesamlereus Diameter, a Afstanden 
fra denne til Skiermen, k Gienstandens Klarhed og k' Billedets, 
| o 
denne kunne udtrvkkes ved k' = v « _ ; men, da Udstraalingen 
* Sia- ’ ’ ° 
foregaaer i Forhold til Minus af Ldstraalingsviukleu, vil man 
ky 2 
have k' = 
4a- 
Et Punkt af Skiermen, der Jigger udenfor 
Lindsens Axe, vil endnu have en mindre Klarhed. Danner 
Liuien fra Lindsens Midfe til Pnnktet en Yinkel 0 med Axen, 
vil Belysningen formindskes i Forholdet cos0, Afstanden bliver 
a ^y 2 cos 0 
, og Lindsens Flade sect fra dettte Punkt — , saa at 
cos 0 1 ° 4 ’ 
ky 2 cos O 
Belysningen af et saadant Punkt vil vaere k y — 
4a- 
Billedet i Diet Kan nu netop betragtes som et af den sidste 
Art, og deraf folger, at saasnart de Slraalekegler, der udgaae 
fra Inert Punkt af et optisk Billede, udfylde bele Pupillen, vil 
man see Billedet med samrae Klarhed som Gienslanden, nem- 
kd 2 , 
lig, naar $ betyder Pnpillens Diameter med en Klarked 
hvor a bliver Lcengdcn af Diets Axe. Have de indtraedende 
Straalekegler en mindre Diameter d, vil Klarheden svaekkes 
• ^ d 2 
i Forholdet — 
o 1 
