24S 
Anvendelseo af de foregaaende Saetninger paa de ved op- 
tiske Instrumeoter frembragte Billeder er meget simpel. Det 
enkelte Mikroskop viser Gienslanden med dens egen Klarhed, 
saalaenge Lindsens Diameter er storre end Pupillens, er den 
d 2 
mindre, vil Klarheden formindskes i Forholdet og kunstig 
Belysning bliver nodvendig. 
Betegnes Diameteren af cn Kikkerts Obiecsiv ved D, dets 
Braendvidde ved P, Oculerets Braendvidde ved p, saa vil Dia- 
meteren af de fra Oculeret udtraedende Straalekegler vaere 
eller , naar m betyder Kikkertens Forstorring — , og dens 
Klarhed 
D 2 
£m 2 
Antages Pupillens Diameter til V6 Tomme, vil 
Refractoren i Pulkowa ikke kunne taale staerkere Forstorring 
end 84 Gange uden at svsekke Lyset, og Lord Rossis TeleScop 
ei mere end 432 Gange. Ved en Forstorring af 1800 Gange 
vil den forste svaekke Lyset til medens den sidste for en 
lignende Svaekkelse kan taale en Forstorring af 9288 Gange. 
Antager man, at Temperaiuren ved Varmestraalerne spiller 
samme Rolle som Klarheden ved Lysstraalerne , saa vilde de 
foregaaende Saetninger anvendte paa Braendspeile og Braendglas 
give det maerkelige Resultat, at Temperaturcn i Braendpunktet 
er lig Gienstandens Temperatur, og man vilde altsaa kunne 
bestemme Solens Temperatur, naar man kunde bestemme Braend- 
punktet og Maengden af tabte Straaler. 
16 ’ 
