263 
C. b. Vid bchandling af dessa d ,7118 gr. Mg med S, 
erholls 5,1666 gr. Mg S, hvarigenom talkjorden ing§r till 
33,7127 proc. och dess atom vager — 251,673. 
D. 6,2216 gr. vattenhaltig oxalsyrad talkjord glodgades 
och vagde eflcr&t 1,7027 gram. S&Iedes inneh&ller saltet 
27,3676 proc. Mg och angifver talkjordens atomvigt =254,41. 
Medium af alia forsoken & den oxalsyrade talkjorden an- 
gifva for talkjorden en atomvigt = 254,422. Medium af for- 
soken & den svafvelsyradc talkjorden Ster angifva denna atom- 
vigt = 254,613. Och d& medium emellan alia dessa forsok 
tages blifver talkjordens atomvigt = 254,504. 
For att profva om denna for talkjorden bestarada hogre 
atomvigt an den Scheererska mogligtvis kunde harrora af n&- 
gon natronhalt uti den af oss hegagnade talkjorden, hafva vi 
med vatten behandlat den glodgade oxalsyrade talkjorden , af- 
filtrerat det losta, forsatt det med saltsyra och afdunstat till 
kristallisation, hvarvid vi dock cj kunnat formarba det ringaste 
tecken till kristallisation af chlornatrium. 
Likaledes reagerade ej den svafvelsyrade talkjorden , som 
vid atomvigtsforsoken erholls, det ringaste sur p& lackmuspap- 
per, hvilket skulle hafva varit handelsen om nagot natronsalt 
varit for handen, emedan detta sednare slapper sin ofverskju- 
tande syra forst vid en hogre temperatur. Hadde dessutom 
natron varit for handen , s& borde altid en ringa kolsyreut- 
veckling hafva formarkts vid den glodgade jordens ofvergjut- 
ning med S, hvilket &ter ej var handelsen. 
Ofverenstammelsen emellan de atomvigtstal, hvilka blifvit 
harledda ifr&n de skiljacktiga methoderna gifver dessutom en 
sannolikhet St att det af oss for talkjorden best'amda alomvigts- 
talet kan anses s§som narmast ofverensstammande med sanna 
forh&llandet. 
