260 
till omkring 3 a 5 graders varme pi hundragradiga tcrmome- 
tern, di ricintaljsy ran oeh ricinsyran afsatte sig, hvilka affil- 
trerades vid denna lagre \armegrad. Det som harvid gick 
igenom filtrnm forsattes med kaustik ammoniak, men i otill- 
racklig qnantitet for att upplosa all fet syra. Ammoniaksipan 
falldes med chlorbarium, bvarefter det fallda barytsaltet renades 
geoom repeterade omkristallisationer ur dess losning i alcohol 
si laoge, att det efter fornyade anskjutniogar icke foretedde 
n§gon skiljacktig procentisk halt af ingiende barytjord. 
Vid analys af 1.0325 gram barytsait , som forot blifvit 
torkadt dfver svafvelsyra uti lufttomt rum och hvilket 5 gin- 
gor blifrit omkristalliscradt ur dess losning i alcohol, erbolls 
0.3272 Ba S, svarande emot en atomvigt (Ba = 955,29) for 
syran = 3699,34 och utvisande att detta salt inneboll 79,20 
proc. ricinoljsyra samt 20, SO proc. barytjord. Eraedan detta 
salt mogligtvis, till folje af dess beredningssatt, kunde vara 
surt, digererades det i flera timmar med bantbydrat i ofver- 
skott, bvarefter det inyo omkristalliserades flerfalldiga gingor 
ur dess alcohollosniog. 1,0271 gram af ett salunda 9 gingor 
omkristalliseradt barytsait lemnade 0.3255 gr. Ba S, angifvande 
eu atomvigt for syran = 3639, IS samt en procentisk halt af 
fet syra — 79,22 och barytjord = 20,78. Haraf visar det 
sig att barytsaltet efter bida beredningarne inneholl samma 
qnantitet fet syra. 
Af det sednare saltet, som visat sig innehilla 20,78 proc. 
fet syra, togs 1,009 gram till forbranningsanalys med koppar- 
oxid, hvarvid erholls 0.8152 gr. vatten, svarande emot (H = 
12,48) 0.09045 ^ate samt 2,1116 gr. direkt vagd kolsyra, och 
d£ harlill lagges den kolsyra, som quarhillils af barytjorden, 
hvilken sednare var for handen till 0.2097 gr. samt siledes 
effordrade till maiming 0.0604 gr. kolsyra, si blifver hela 
