281 
nom krancn k, dft denna slutes, hvarefter roret fores i vertical 
stalluing, och harefter opnas ej krancn k ulan alt quicksilfver 
finnes i tratlen. Vid fortsatt patappning stigcr quicksilfret i 
cylindern B ocli i rorct C, till dess dot borjar rinna genom 
krancn d ut genom halet d. 2 , d& krancn dj slutes och del quick- 
silfver som finnes i det Iilla roret d 2 bortskafTas. Quicksilf- 
rets hojd i rorct C atlases, sedan dess ofre planslipade anda 
blifvit medelst apparatens stallskrufvar inriglad horizontal! efter 
ett pS rorets anda stiilldt dosvallpass. Denna inrigtning ar 
nodvandig vid alia aflasningar A rorct C. Vid mycket noggranna 
bestammelser autecknas afven quicksilfrets temperatur. 
En gas bringas i apparaten och males sidunda. St&lrorct 
E pSskrufvas, som Fig. 5 utvisar, och salt es medelst kautschuk 
ror i Iufttat forbindning med det ror, hvarigenom gasen skall 
ledas till gasometern, hvarefter krancn d atcr vridcs i laget a. 
Det bojda glasroret M (Fig. 2), med litet palindad tr§d & cna 
andan, inpassas med denna anda i trattens L pip, hvarefter 
roret l medelst handtaget H Intas, och krancn k opprias, d§ 
quicksilfret u Dinner och gasen s&lcdes insnges i apparaten. 
Efter slutad insugning slutes krancn K, roret M uttages, 1 brin- 
gas §ter i vertikalt lage, och quicksilfret i oiler uttappas till 
dess det star till samma hojd i rorct C och i cylindcrn 1>, d& 
quicksilfrets hojd p& det graderade roret C, gasens temperatur 
afvensom baromcterhojden observeras. Genom uppmatning af 
det utrunna quicksilfrets volum, hvarifran afdrages det som fannsi 
roret Cofvanfore dess nuvarandcnivS, cnligt den fdrr omnamnde 
kalibreringstabellen , erh&lles gasens volum, som sedan kau 
reduceras till 0° och medelbarometerhojd. Afven kan man 
l&ta quicksilfret sta hogre i rorct, och p& sadant siitt gora s& 
mknga hvarandra kontrollcrande forsok man Sstundar. Da 
minst 3 observationer goras vid olika prcsshdjder erhalles S& val 
barometeihojden som gasens volum vid medelbarometerhojd? 
