327 
lager som ar belaget uti pipans midt och aftager allt mer och 
mer uti de transversala lager, som harifr&n hafva allt storre 
och storre afstand, samt iir uti andarna noli och foljaktigen 
tatheten liar Jika med den omgifvande atmosphariska luftens 
tathet ; ifr&n den frie oppne anden transporterar sig denna 
forlalade ljudbolja vidare ut i Atmospharen, och under det att 
det vibrerande planet gar tillbaka, bildar sig uti pipan en for- 
tunnad ljudbolja, uti hvilken fortunningen ar storst uti midten 
och aftager derifrSn allt mer och mer mot andarna, der den 
ar noil samt foljaktigen tatheten har lika med den omgifvande 
atmotphariska luftens tathet ; derefter transporlerar sig denna 
fortunnade ljudbolja ilr&n den frie oppne anden, p& samma 
satt som den fortatade ljudboljan, uti athmosphareu o. s. v. 
s& lange det oforanderliga planet fortfar attvibrera; forlatnin- 
gen och fortunningen ar alltsA storst i medlersta lagret och 
detta lager att anse sasom stillastAende, samt tatheten uti lagret 
i den frie oppne anden lika med den omgifvande athmospba- 
riska luftens tathet och detta lager att anse s&som vibrerande 
fram och tillbaka p& samma satt som det oforanderliga planet 
i den andre andan, och foljaktigen s&som medelpunkt for de i 
athmospharen utg&ende sphariska ljudboljor. Den pS detta 
satt bildade ton ar den lagsta som pipan ban gifva; den kal- 
las pipans grundton, och det medlersta stillast&ende lager heter 
nod eller nodplan samt det i den frie anden vibrerande, ven- 
ter eller venterplan. 
Ar pipan tackt, s^ bildar sig tydligen uti sjelfva den tackte 
anden ett nodplan och genom reflexion harifran ett venterplan 
uti den andre oppne anden, hvadan ocksS den lsta af Bernoulli 
framstallda lag var, att en oppen pipa och en tackt gifva samma 
ton d& anbl§sningen ar den samma och den oppna ar dubbelt 
langre an den tackta. 
