350 
af polarisation, som ytan kunde antaga. 7 olika forsok, som 
alia varierade i fullkomlig ofverenstammelse med denna lag, 
gjordes och dervid fanns 
polarisationens maximum vid fnllkomligt blank yla = 12,47 
— — och vid on fingrynig yta = 8,21. 
Denna erfarenhet vinner on ytterligare bekraftelse af dot 
utaf Poggendorjf observerade forhallandet, att nemligen polari- 
sationen uti on Voltameter mod platinerade platinaskifvor ar 
botydligt mindre, an uti en annan mod blanka ytor. Orsakon 
hartill ar utan tvifvel att soka uli en mindre adhaosion till 
gaser hos gryniga ytor, an hos blanka, och st£r sannolikt i 
sammanhang mod den kanda erfarenhet, alt kokningsfenomenet 
lattast intrader ifr&n pulverformiga kroppars yta. 
Vid alia dossa nu anforda forsok var kopparens yta liton, 
i forhallande till den som anod bogagnade zinkytan, sfi att 
stromens intonsitet i hvarje punkt pa kathoden var stor. Vid 
3ne andra forsok, hvarest tverlom kopparytan var ganska stor 
rolatift till zinkytan, samt saledes stromens intensitot ganska 
liten uppa kathodon, var polarisationon annu efter 6 timmar 
i ett sakta aftagande. Do 3no forsoken g&fvo foljande varden : 
1,96 1,13 0,44 
Polarisationens beroende af stromens intonsitet syncs haraf 
tydligen, i ofverenstammelse mod livad Poggendorff observerat. 
Vill man saledes bestamma del absoluta maximum for olika 
metaller, s& ar nodvaudigt, bade att y torn a aro fullkomligt 
blanka och sm& i forhallande till den begagnade stapolns di- 
mensioner. Dossa forsiktighotsmStt aro i det efterfoljande 
iakttagna. 
§ 6. For att bestamma polarisationskraften af vatet p£ 
den blanka ytan af on metal I hvilken som halst x, sk lat k 
(zink, x) beteckna olektromotoriska krafton i polarisationsappa- 
