368 
5) dx* — ax* -1 dx (so tredje momentet) samt 
6) df/"^ — y. dx. som ar dot coda moment, hvaraf 
lydliga sp5r ej Annas hos Hudden oiler Slusius, hvari Newton 
sakerligen bar priori tot . *) SSledes SterstSr blot t differential- 
tecknet (d) eller algorilhmen for hans egen rakning 
Sedan vi s 3 fullfoljt differentialrakningens forsta'uppkomst, 
f5 vi atcrgft till integralrakningen. Cavallcri «Methodus indi- 
visibilium » ar verkligeu en Sudan ; hans «omnes lineae y figurse 
aro oj annat an /ydx emellan griinserna o och BC och hans 
salt skiljer sig fr&n Archimedis exhaustionsmethod deri, att han 
soker att omedelbart besfamma delta integral ulan att foist gora 
en Unit summation. Galilsei i sina dialoger «de motu locali 
berommor denna sin Larjunge och lofvar honom «palmariara 
olim famam inter excellentes a*vi Mathomathicos», sasom han 
ock fdrtjenar. 
Ehuru Cavalleri sager, att han icke har f5tt nagot ljus af 
Kepler, utan blott fran honom lanat kropparnes namn, och hemtat 
anlcdningen fran sin «larares Galilseis atomist ska theori», s3 
har han dock nagra beroringspunkter med Kepler, som bevisar 
cylindrars forhallandesasom baserna deraf attde (ell erderas snitt?) 
aro weluti qvcedam plana corporata», samt ans&g andra krop- 
par eller Ggurer sammansatla af atomer eller till centrum con* 
vergerande planer (sSsom cylindrar, sferer, cirklar). Uti sin 
stereometri anser Kepler cii kelperiferien ha lika mSnga delar 
som punkter, nemligen oanclligt m3nga, af hvilka bvarje anses 
som bas i en likbent triangel, hvaraf cirkeln iunehaller en oand- 
•) Det foljer dock af Cavalleri och Wallis bestamning af fx"dx. 
