878 
endast efter den styfvare rodnande pappus, sora hos jle nar- 
mast beslagtade Lactucaccae ar mjuk och hvit. Men i detta 
afseende Annas de mest i ogon-fallande afvikelser eller mot- 
sagelser emot charactererne — och, livad annu varre ar, de 
narmast forvandte slagten losrifvas fran hvarandra f. e. Mul- 
gedium, Rcea , Dubyaca fran Sonchus; Crepis med alia sina 
forvandta, fran Hieracium foga skilda, slagten fr&n Hieraciura. 
Antager man som hufvudkarakter titer achaenia compressa hos 
Lactucaccae, achaenia teretia for Hieraccae, forsvinna dessa sv2t- 
righeter. Sjelfva slagtets begransning tager jag i samma om- 
f3ng, som Frolich hos Decandolle och de fiesta nyare forfat- 
tare, men utesluter dock 10 arter, som hos Decandolle Annas 
under Hieracium upptagne utan speciell granslming. 
Den indelning af detta artrika slagte, som Frolich lemnat, 
ar lika arlificiell som i alia afseenden obrukbar. Koch har 
framstallt en vida mera naturlig; men endast lampad till Tyska 
arterne. Omfattar man slagtet i sin helhet, tillkomma vida 
flera artgrupper och dessa m^ste sedermera subsumeras under 
farre storre. Jag anlager fem storre serier, neml. 1) Pilosella, 
II) Aurelia Koch. syn. ed., med tillagg af Andryaloideae ; III) 
Pulmonareae ; IV) Stenotheca , innefattande alia Americanska ar- 
ter, utom ett par (H. alpinum, vulgatum och H . canadense) till- 
horande hela arktiska Zonen samt V) Accipitrina Koch. 
Vi ofvergSl nu till granskning af Hieraciernes speciella 
characterer, fastande oss har endast vid ofversedde eller miss- 
forstSdde. Roten beslAr hos alia arter af en afbiten rotstock, 
utskjutande talrika enkla fibrer, men dess riktning ar hos olika 
grupper olika; hos de med H. Pilosella och A uricula forvandte 
arterne bildar den ett tydligt p2t jordytan krypande rhizom, 
hvarigenom dessa b5da grupper skiljas fr§n alia de ofriga (och 
endast dessa tillkommer stangcl, scapus, fast stjelken hos de 
ofrige ofta ar bar genom stjelkbladens felsISende); hos H. Ce~ 
