881 
Men hos en del ar spiralen afbru'en, hvarigenom uppkommer 
liksom en dubbel hoik, sasom hos alia Ainerikanska oeh Syd- 
afrikanska arter, eller ock blifver do yttre fjallens slallning 
oregelbunden som hos Pulmonareae. 1)5 spiralen ar samman- 
hangande, kan den bildas antingen af likstora fjall, eller aro 
do yttre fjallen miudre, ss. hos Accipitrinae, d& man latt iakt- 
tager den spirala stall ni ngcn . Men hartill kommer en lika 
\asenilig karakter; hos en del aro alia spiralringarne oppna, 
d5 den innersta slutar med all t smalare, spelsigare fjall, eller 
ock loper den innersta spiralringen tillbaka i sig sjelf och 
bildar en krans af jemnstoia, trubbigare och vanligen storre fjall, 
f. e. hos H. umbellatum, prcnanthoidcs o. s. v. och skiljas 
derigenom lal t ofta forvandta arter, for hvilka man hiltills sak- 
nat goda skiljemarken f. e. H. umbellatum och rigidurn, II. 
auricula och H . Pilosella o. s. y. Deremot aro holkens glan- 
delharighet m. fl. foga vasentliga. 
Koch upptog forst bland knraktererne blomkronornas h&rig- 
het eller glatthet i spetsen. Onekligen lemnar denna olikhet 
ett af de vigtigaste artmarken, men till bestammande af under- 
afdelningar kan den svarligen anvandas, d5 hos olika arter 
cilierne aro fran hogst omarkbare successivt mer och mer ut- 
bildade, tills hos H. alpinum kronorna pa yttre sidan blifva 
ofver all t harige. Hos en del arter aro cilierne sa korta att 
man endast ser dem pa de outslagna blommoi na ; hos n5gra 
aro de inre kronorna cilicra !e, men ej kantblommorna. En 
serskild uppmarksamhet forljena kantblomtsiorna hos en del 
arter, hos hvilka de aro dubbelt eller mera storre an de 
ofrige (radiantia). Bland hittills ofversedde kannemarken m5 
afven stiftets farg och bekladnad raknas 
Frukterne (Achaenia) eibjuda v'al , utom hos en del Steno- 
thecae, foga vasendtlig olikhet ntom storlek och farg, dock 
aro dessa hogst vixsendtliga, ss. ytterst sm§ hos PiloseUae, myc- 
