382 
Iiet stora hos Aurellae ; vanligeu brunsvarta, men hos Pre- 
nanthoideae bleka eller rodaktiga o. s. v. Fjunet ( Pappus ) ar 
hos en del hvilt, bos andra mer stotande i rodt eller gult, 
men den angifna skillnaden emellan pappus uniserialis och bi- 
serialis ar s& omarldig, alt den i praktiskt hanseende ar foga 
brukbar. 
Foregaende granskning af Hieraciernes phytographiske 
karakterer visar, att de arfmarken, man faststallt, mest fastat 
sig vid ovasendtliga delar och forhallanden, hvarigenom olika 
former af en art fordelas p5 flera, eller ock analoga arter af 
skilda banforas till en. Men for arternes bestammande ligger 
mera vigt pa de biologiske karakterne, som man vanligen all- 
deles ofversctt. Alla Hicracierne aro flerariga vaxter, men 
deras innovation, utbildningen af foljande Srets skotf, bvilka 
redan afsattas det foregaende, sker p& trenne beslamdt afvikande 
satt, antingen genom rotskott ? eller genom bladrosetter eller 
genom slutna knoppar. Rotskottsbildningen tillborer nastan 
uteslutande Pilosellerne, ocb finnes bos alia dess arter i anlag, 
fast den stundom icke utbildas, ocb bos de bogvaxtarne arlerne 
ofvergar till sidostanglar. Haraf syues burn oratt Frolich for- 
delar Pilosellerne i tvenne bufvudafdelningar, med eller utan 
rotskott. Men dessa rotskott aro likval bos olika arter mycket 
ocb bestamdt skilde, bos en del ofverga de till ett i dagen 
liggande rhizom, hos andra bilda de under jorden krypande 
grenar af roten, som sluta med en uppstickande blad-rosett, 
P& bar, humnsrik jordyta kunna dessa afven utbilda flageller, 
# 
men dessa sl5 rot, lossna Mu modervaxten ocb bilda nya plan- 
tor, utan att utgora en forlangning af rhizomet. Denna inno- 
vation borjar redan om vAren, d& rosettbildningen borjar forst 
i Augusli eller September, och de slutna knopparne, som till- 
komma sent blommande arter, i October och November. 
Rotskottsbilduingen forljenar s3 mycket mer uppmarksam- 
