383 
het, som derigenom nppkonima plantor, sora betydligen afvika 
fr§n den typiska formen och allfid mer eller mindre bibeh&lla 
sin natur af rotskott ; forblifva uppstigande, mera bladiga och 
erhSlIa ett gaffelgrenigt blommingssatt. Har man skarpt fat- 
tat lypen for arlernes ccntrifugala inflorescens, finner man latt, 
att denna alldrig kan vara normal. Nagel i liar i Zeitschr. f. 
Wissensch. Bot. 2tes Heft, sokt forklara alia dessas uppkomst 
genom bastarder, men hvem som heist kan frambringa dem genom 
fysisk behandling af plantan. Uppdrag f. e. H. aurantiacum 
genom frdn : da fAr den blomquast (corymbus); afskar dess 
rotskott och plantera dem sarskildt; de gifva d& endast gaffel- 
grenigt blommingssatt. FI era andra olikheter kunna likaledes 
af fysiska grunder latteligen forklaras. 
Bland vara arter tillhor rosettbildningen Pulmonareae. 
Men genom yttre infly telser kan deras skaft forliingas, ss. d& 
de vaxa bland hog mossa, i llygsand o. s. v., att man latteli- 
gen skulle tro de deraf uppvaxta stjelkar sakna rolblad. SS 
har H. proliferum IJartm. uppkommit af H . caesium. I Sodra 
Europa utviixa de till stjelkbildning redan under den blida 
vintren, hvilket forklarar hvarfore Frolich hanfor de Sicilianske 
Hieracia Pulmonareae till Accipitrinae. — Denna rosettbildning 
i rotbladens vinkel ar motsvarande den ofvanbeskrifua gren- 
bildningen i stjelkbladens veck. Hos en del arter ulgSr den 
nedan bladen fran roten, dS deremot de slutna knopparne ut- 
bildas fran stjelkens has. De r sns yttre blad utbildas icke, som 
hos de foregSende rosettbarandes, utau ofverga till fjall, och 
detta ar forklaringen, hvarfor en del arter hafva rolblad (Pul- 
monareaejy andra icke (Accipitrinae). 
Hos sjelfva brlsUndet hafva vi redau forklarat tlera olik- 
heter af knoppbildningen i hvarje blads vinkel. En synnerligen 
vigtig omstandighet ar om bladbi ldningen oafbrutet ofverg&r 
till blomskarm eller emellan ortbladen och blomskarmen finnes 
