389 
pa odlad jord, hvaraf dess frodighet, gronare farg, senareblom- 
ning, ettariga rot otvifvelaktigt bcro. Hundrade likartade exem- 
pel kunde iatt nppgifvas. Sa hafva vi i en foreg§ende uppsats 
visat huru alia de bastarder Nagel i anforer under Pilosellae, 
mod undantag af de verkliga arterne, bora biologiskt forklaras. 
Ty i hybridernes olla putida hybridisera de besliimdaste former 
med de lumpnaste afvikelser fr§n en antagcn artkarakter. Ty 
samma ofverdiift man linner i antagande af varieteter for hy- 
brida arter, (inner man afven i bestammande af verkliga arter 
for bastarder. Utan att kanna al ters geografiska utbredning an- 
tager man fulikomligen godtyckligt verkliga liufvud former for 
bastarder, blott efter deras sporadiska forekommande i tyckarens 
egen omgifning. S& antages den Pyreneerne fulikomligen egen- 
domliga Hieracium breviscapum for bastard af arter, som ej 
forekomma i Pyreneerne; de ofver hela Sibirien ytterst all- 
manna H.echioides och pratense for bastarder af arter, som all- 
deles icke tillliora Sibirien. Man kan bar upp& f. e. bland Sa- 
lices finna de mest slaendc exempel. Af detta, rent subjectiva 
antagandet af arter for bastarder, itillfaller vetenskapen iugen 
vinst, blott oreda. Men for Physiologien aro verkliga under- 
sokningar, grundade p& bestamda experimenter och observatio- 
ner af stor vigt; men till Systemet, liksom alia missbildningar, 
hora de icke Vetenskapens uppgift ar alldeles icke att upp- 
teckna alia mojliga afvikelser, utan att uppsatta deras allmanna 
lagar och utforska det eviga , oforauderliga i den andlosa 
m&ngfalden. 
Nar en falsk Ssigt allmant gor sig gallande, s& ar grun- 
den dertill att soka i flera ytterligheters forening till ett ge- 
mensamt m§l. S& har ock skett vid ofverdriften i antagande 
af hybriditeter ibland de inhemska vaxterne. Denna theori var 
lika valkommen for dem som vilja utplana alia nya arter, erne- 
dan man godtyckligt kan forklara hvarje art for en bastard — 
