890 
de orimligaste forsok i denna vag hafva i mangd blifvit gjorda 
— som for dem, som blindt soka skilja nya arter , ty dermed 
kan man aldrig genom de tydligasto mellanformor bevisa deras 
ofvergang i hvarandra, emedan alia sadane kallas basfard-bild- 
ningar. Och da i vara dagar all tradition om auctoritet for- 
svunnit, anscr sig en hvar, som forsta g&ngseren vaxt, skick- 
lig bedomma dess specifiska varde, utan afseende pa seklers er- 
farenhet. Det underbara och en konstlad forklaring hafver i 
delta afseende alltid nagot lockande med sig, for den som icke 
genom noggranna nndersokningar vunnit stadgad ofvertygelse. 
Och pa det salt, som laran om vaxternes bastardbildningar nu 
bedrifves, behofvas inga nndersokningar; de blifva for alia 
dem, som icke hafva tillfalle att undersoka arternes granser, 
ofverflodiga. D& vanligen man liar ett alltfor inskrankt begrepp 
om en arts varietetsserie, behofver man icke bekymra sig vi- 
dare an saga, att alia sadane afv.ikande former aro bastarder. 
Derfore ju inskranktare artbegreppet, ju mindre man kanner 
en arts varietetscykel, desto flera bastarder tror man sig finna. 
Hvad Linne yttrade om slagterne, galler afven som hufvud- 
regel for arterna, nemligen att arten ger karakteren, icke karak- 
teren arten. Hvad som ar art eller icke, kan hvarken afgoras 
genom yttre utseendet eller nagra bestamda karakterer, utan 
endast genom lang och modosam undersokning af de forvandta 
arterna under likartade fbrhallanden och efter inre biologiska 
olikheter (f. e. att Mdandrium diurnum oppnar sina blommor 
endast om dagen, den ytterst narbcslagtade M. vespertinum ora 
natterne). Inga yttre karakterer aro kriterier pa arter, utan 
endast hjelpmedel for arternes igenkannande. Kanner man verk- 
ligen en art, sa forsvinna alia karakterer; man igenkanner den 
latt, antingen karaktererne aro utbildade eller oblitterade. Detta 
ar forhallandet med alia karakterer ; det gifves icke en absolut 
konslant karakler i naturen, som v5r vordade Ledamot , Herr 
