410 
hora till Algologiens forsta elementer. Jag har d5 trott, att 
ett forsok att visa i hvad forh&llande de hos Algerne forekom- 
mande organerne st& till dem som Annas hos ofriga vexter, 
kunde gora Algernes studium mindre isoleradt, dem sjelfvebe- 
gripligare, och mojligen visa, att de aro construerade efter samma 
hufvudtyp som andra vexter. 
Ifr&n den Linneanska tiden ar man vand att definiera Al- 
gerne med ett radix , caulis & folia in unum ; annu i de sed- 
naste ocli p§, vctenskaplikhet mest ansprak gorande arbetena 
ser man fornekas att Algerne aga de delar skiljda, som hos an- 
dra vexter forekomma som egna och bestamda organer. Intel 
kan vara oriktigare an delta fornekande. Lika tydligt som hos 
de lagre Algerne alia delar sammansmalta, lika tydligt upptrada 
hos de hogre rot, blad och stjelk som bestamdt atskiljda. Men 
ingenstades visar sig tydligare an hos Algerne, huru dessa delar 
smaningom atbilda sig i bestamda divergenser och upptrada s3 
att saga individualiserade. Redan hos Conferverne framtrader 
en motsats emellan ett uppSt och ett ned&t sig utvecklande sy- 
stem af organer. Om hos de lagre dessa ned&t riktade organer 
blott ha function af haft-organer, sh torde dock all analogi 
tala for att afven den andra rotens function, att upphamta 
naringsamnen utifrSn, snart intrader. Hos alia s5dane Confer- 
ver, som krypa ofver slammen, utbilda sig rottradar, hvilka 
deii nedtranga, och aro olika till structur med sjelfva Frous, 
sakna dess grona farg och haallt utseende af vanliga rottradar. 
Hos hogre Alger blir motsatsen emellan rot och uppstigande 
system allt bestamdare; men Algen, bestamd att lefva p& sten 
eller klippa eller parasi tiskt p§ annan Alg, modiflerar sin rot 
derefter, i det den utbildas till ett mSnga rottrSdar motsvarande 
an skoldformigt, an i manga delar grenadt fulcrum. Man har 
observerat att en Fueus, fr§nrvckt delta fulcrum, fortfar att 
exa, oclulen llytande Sargassum bacciferum vittuar derom ; man 
