453 
Slsegter 
Arter 
Lapland 
25 
50 
Tydskland *) 
51 
193 
Italien 
72 
200 
Derimod er, i dot Hele taget, i Italien, ligesom endnu mere 
i Spanien og Greenland , Individernes Antal ringere, og deiv 
for den tsettere Gronsvser miudre hyppig. Vigtige Undtagelser 
giore dog i denne Hcnseende Alpernes frodige Grsesgange, Po- 
sletten med sin ypperlige Grsesvsext, adskillige Biergpartier i 
Abruzzerne og de pontinske Sumpe; dernsest maae Region og- 
saa forsaavidt begrsendses, som den romerske Campagna, Pe- 
stum Sletten og Pugliens Slette , der om Sommeren ere meget 
torre og grseslose, om Vinteren have en frodig Grsesvsext. Det 
er isser paa Kalkklipperne, paa Lava og vulkansk Aske at den 
taette frodige Grsesvsext mangier. Grsesarterne ere under saa- 
dan Forekomst gierne enkeltstaaende eller samlede i smaae 
Knipper. I Henseende til Grsesarternes Storrelse er der derimod 
ikke nogen betydelig Forskiel mellem Nord- og Syd-Europa 
Dog overgaaer Arundo Donax baade i Hoide og Straaets Tyk- 
kelse de nordiske Rorsorter ; det er den eneste trseagtige Grsesart 
i Europa. 
Med Hensyn til Anvendelsen, da er den vigtigste Nytte som 
de vildtvoxende Grsesarter afgive, at de tiene som Foder for 
Qvaeget. I Norditaliens Sletter kunne Kreaturene grsesse hele 
Aaret igiennem ; i Syditaliens er Afbenyttelsen meest indskrsen- 
ket til Vinteren og Qvteget drives om Sommeren op i Biergene 
(f. Ex. fra Pugliens Slette op i Abruzzerne) ; i Alperne er 
Grsesningen i de lioiere Regioner derimod indskrsenket til de 
varmeste Sommermaaneder. 
*) Ilvad der ligger Syd for Alperyggen , er, som benhorende ti 
Italien, naturligviis udelukket fra Tydskland. 
