484 
Plantago och ranunculoides. Triglochin med 2 arter, men dessa 
aro ej de samma som vlra. Blda aro slagt med palustris. 
Nartheciacece saknas alldeles pi Sicilien. 
Juncacew upptrada lios oss med 35 arter, pa Sicilien med 
farre, neml. 22, hvaraf 19 tillhora Juncus och 3 Luzula. Af 
Skandinaviens Junci forekomma manga pa Sicil. J. maritimus 
ar den allmannaste; liksom glaucus ; vidare ejfusus , conglome- 
ratus, obtusiflorus, lamprocarpos , acutiflorus, Tenageia, capita - 
tus, bufonius (allm.). Juncus acutus bildar de tataste och fa- 
stasle tufvor, h\ ilkas stran aro hlrda och hvassa som sylar. 
Af vlra Luzulw har Sicilien L. maxima (i bergslundar) och 
multiflora congesta (rar). Luzula Forstcri ar allman och er- 
satter vlr vcrnalis. Blommade pi backar vid Messina i medlet 
af Febr. 
Palma; hafva pi Sic. en representant i Chamcerops humilis, 
Iwilken vaxer pi slatter och klippor i hafvets grannskap till 
1— -5 fots hojd, ehuru den odlad och vlrdad blir anda till 10 
fot och derutofver. Af bladfibrerna goras hatlar, koi^ar, tig 
och suoren till slolsitsar etc. 
Af Aroidex har Siciliens flora b arter, ehuru den saknar 
bide Calla och Acorns. Arum med 5 arter. A. Arisarum 
allman i Dec— Mars. A. italicum ar temligen allman och 
motsvarar var maculatum. Utmiirktast ar A. Colocasia. Am- 
brosinia med 3 arter. 
Lcmnct har pi Sic. blott 2 arter, trisulca och gibba. 
Potamogetonece aro i vlr flora betydligt rikare, an i Sici- 
liens. Sa har slagtet Potamogeton pa Sicil. blott 9 arter, dl 
det i Skand. har 25. Flera aro gemensamma; P. natans (i 
bergtrask), fluitans, lucens (mycket rar), crispus, densus (myc- 
ket rar), flusillus (panormitanus ) , peciinatus. Af Ruppia flu- 
lies blott maritima. Af Zannichellia blott palustri hvilkeu 
ar allman i sott vatten. 
