485 
Zostera med 1 art, nodosa , troligen en form af marina. 
Egendomliga aro slagtena Phucagrostis och Cauhnia , hvardera 
med 1 art. 
Typhacece. Slagtet Typha har samma arter som hos oss. 
T. lati folia ar allman. T. angustifolia vaxcr vid Ibraddar 
och karr med Nerium Oleander, Salix pedicel lata , Scirpus 
Holoschoenus. 
Cyperaceee upptrada hos oss i ett mycket slorre antal, an 
pi Sicilian, till folje af den ofvervagande m'angden Carices. 
Af slagtet Carex eger nemligen Skandinaviens flora 1 tO arter, 
dl Sicilieus har blott 21. Deremot ar Cyperus rikare p§ Sici- 
lian , der det har t f arter, ibland hvilka C. fuscus och flare - 
scens , den sednare allman. Bekant ar C. Papyrus hvilken vaxer 
vid abraddar, men rar, anda till 14 a 10 fot hog med 6 — 8 
turn i diameter vid basen. C. badius ar armars den allman- 
uaste arten pi Sicilien. Schoenus med 2 arter, hvaraf den 
ena vlr nigricans. Cladium Mariscus. Rhyncospora saknas 
alldeles. 
Scirpus L. har 10 arter, i vlr flora 18, af hvilka palu- 
stris, ovatas, lacustris med glaucus och maritimus afven fore- 
komma pi Sicilien. S. Holoschoenus ar allman, likasom S. 
Savii, den sednare lika mycket som acicularis hos oss t. ex. i 
maremmerna vid Faro karr. (Dessa aro uppfyllda af Cladium, 
Juncus acutus etc. och aro om sommaren ganska ohelsosamma, 
hvarfor man borjat ofvertacka dem med sand). Af Eriophorum 
finnes ingen enda art pa Sicilien. Carex med endast 21 
arter, af hvilka mlnga afven tillhora vlr flora, neml. C. di~ 
vulsa, muricata , vulpina (allman), leporina (rar), remota, pres - 
cox (rar, pi Etna etc.), silvatica (mycket rar), distans, punc- 
tata, paludosa, Kochiana och riparia. C. divisa och gynomane 
iiro allmauna: C nervosa ar allman pi hafsstranderna ; C. 
a errulata star nara glauca och ar allman. Umarktast ar C\ 
