494 
kold Nafur, og sicldent betimeligt for Tneorne opvarmes til- 
straekkeligt om Foraaret. 
Gartnerne have* anveodt, og auvende endnu megen Tid og 
meget Arbeide paa at beskkerc Frugtlraeerne. At dot or nod- 
vendigt hvor brstomte Former af Traeerne fordres, or on Selv- 
folge; men om den kuustige Beskicering, hvor biin Fordring 
ikke foreligger, virkelig bringer et bedre og rigeligere Produkt 
end ingen Beskimring, troer jog at va?re et Sporgsmaal, dor 
ikke fyldestgiorende er besvaret, men som dog meget er na?r- 
met Besvarclse til Fordol for den frio Voext, vod atsogeGrun- 
den til Mangel af Fuldkommenhed af Frugten i Jordbundslor- 
holdene og Himmelstrogets Veirforholde, mere end i on stor 
Grenmasse. I de Egne, hvor Fiugtavlen borer hiemmo, Bo- 
des kun Iiden oiler ingen Beskiaeiing af Traeerne, og Fruglerne 
staae ingenlunde lilbage fordom. dor ore frernbragte pae Traeer, 
dor kunsligt bebandles. Erfaring visor ogsaa, at Frugtarter, 
som ikke kunue modnes i visse Egne, uaar Treeerne ikke be* 
skiaeres, heller ikke modnes efter Beskiaeringen, men alene ved 
at slides under tilberedte gunstigere Forhold end Egnen i Al- 
mindeligbed bar. Ebeskaarne Fanskentraeer i Tyrols Dale, 
Viinstokkc paa den Iombardiske Slette og Rainettefroeerne i 
Frankrigs sydlige Egne give ligesaa skionne, store og saftrige 
Frugter, som de samme Arter i Mellemouropa vod ubeda'kkede 
Mure og i Danmark bag Vinduer og mod megen Beskisering, 
for at kun no have dem paa indskreenkede Rum. Men Gravcn- 
steentraeerne i Bondcrnes Haver i Danmark, bvilke ikke under- 
kastes Beskicering, give fuldkommen ligesaa gode Frugter, som 
de, der ellors kunstig beskioeres i Haverno. 
