529 
vel indeholdc en Doel of Kridtets almindelige Forsteninger, raen 
ikke destomindre have en s(or Mcengde eiendommcligc Former. 
Disse Lag liar jeg tilsammentagct Laldet dot nyerc Kridt og 
angivet 4 Underafdelinger, nemlig Leer med Fiskelevniuger, 
Faxoekalk, Liimsteen og Blegekridt. Ved senere Forskninger 
har jeg godtgjort at ogsaa dot sjaellandskc Gronsand og derfor 
sandsynligviis ogsaa Gronsandet paa Bornholm og i Skaane ere 
yngre end Skrivekridtet. Hertil kommer endnu Saltholmskalken, 
som jeg tidligere liavde anseet for at vaere seldre end Skrive- 
kridtet, en Mening, som blev stadfaestet derved at Saltholms- 
kalken hviler umiddelbart paa Gronsandet med hvilket den er 
forbundet ved Overgange. Saaledes bestaaer dot nyere skandi- 
naviske Kridt af Fiskeleret, Faxokalken, Liimsfenen, Blegekridt, 
Gronsand og Saltholmskalk. Allerede forend den sidste Opda- 
gelse blev gjordt, at ogsaa vort skandinaviske Gronsand borer 
med til det nyere Kridt, havde den Mening at der hos os fore- 
kommer en stor og udbredt Afdeling af Kridtformationen, der 
er yngre end Skrivekridtet, vundet Bifald og Desors har anta- 
get denne Hovedafdeling af Kridtet under Navnet terrain 
danien. 
Jeg skal nu her give en samlet Oversigt over dette nyere 
Kridts almindelige Forhold. 
IStevnsklint folger paa Skrivekridtets ovre Flade, der ikke 
er parallel med denne Dannelses Flintlag, et Lag af skifrigt 
Leer, som ikke er skarpt adskilt fra Kridtet, men i sine dy- 
bestc Lag er hvidgraat og meget kalkrigt. I den ovre Deel af 
Laget er det blaaligt og gronliggraat, afdeelt i meget tynde 
Lag og fuldt af Svovlkiis, som hyppigen forvittrer, og da med- 
deler hele Laget en bruun Farve. Det er sjeldent over een 
Fod maegtigt, men viser en maerkvaerdig Stadighed i sin Fore- 
komst, thi det iagttages i hele Stevnsklint, det findes igjen i 
Kalkgruben ved Herfolge, ligeledes i det ostlige Sjaelland, og 
34 
