530 
jeg har opdaget dot i Ersievgruben paa 0en Mors i Liimfjor- 
den. Overall, hvor man hidti! liar iagttaget del, liar detden samme 
geognostiske Beliggenhcd over Skrivekridtet og under Faxoekalken. 
Af Forsteninger indeholder detfe Lag en stor Maengde Fiskelev- 
ninger i Almindelighed i ubesfemmelige Brudstykker, dog be- 
sidder Universitetsniuseet et nogenlunde fuldslsendigt Skelet af 
en lille Fisk som forresten ikke er noiere bestemt. 
Decte Leerlag er i Stevnsklint daekket af et Kalklag, hvis 
Maegtiglied vexler imellem faa Tommer og 2 Fod. Kalken er 
haardere og faslere end Kridtet, den bar tildeels lyndstenglede 
Afsondringer, tildeels er den adskilt i storre skarpkantede Styk- 
ker, som ligge lose ved Siden af hinanden ; det er som om 
Stenen var knust ved Trykket af de paahvilende maegtigc Mas- 
ser,-hvilket saa meget lettere kunde Ande Sled, dadetteLag er 
meget fast, medens Leret og Kridtet under samme ere blade, 
saaledes at det faste Underlag manglede, kvorVcd Stenen kunde 
modstaa Trykket. Foruden Svovlkisen indeholder det grenne 
SUicater i smaa runde Korn, men ikke i en saadan Maengde, 
at de kunde meddele Stenene en gronlig Farve, desuden An- 
des der enkelte afrundede Qvartskorn, og meget sieldent smaa, 
skarptkantede Stvkker Liimsteen. I Kalkbruddet ved Herfolge 
Andes det samme Lag under samme Forhold, og paa lignende 
Maade iagtfages det i Ersievgruben paa Mors. Men ma'gtigst 
Andes denne Steen i Faxorbakken i det sydlige Sielland. Her 
kiender man det i en Tykkelse af i det mindste 40 Fod, men 
man har endnu ikke opdaget det underliggende Kridt. Irnid- 
lertid er denne Bakkc overall omgivet af Skrivekridt, som vi 
kiende imod 0st ved Rodvigskandse, imod Syd i Naerheden af 
Praestoe, imod Vest ved Vesteregede og imod Nord ved Her- 
folge. Hertilkommer at Kilder bryde frem ved den sydvestlige 
Side af Bakkens Fod , som hoist sandsynligen fremkomme 
paa Graendsen imellem Faxoekalken og Skrivekridtet, Ihi Faxoe* 
