531 
kalken or fuld afRevner, og tillader at Vandct let flydcr igien- 
nem, medens dot fine Skrivekridt stopper dot og forholder 
sig saaledos som Leer. Man iagttagor ogsaa i Stevnsklint at 
Vandet siver ud paa Overfladen af Kridtet, 
1 den store Kalk-Kulei Faxoe er Faxoekalkcn daekket ved ct 
Lag af Liimsteen med sort knudrot Flint, saaledes altsaa at don 
goognostiskeBeliggenhed af Kalkstenen i Faxoebakke er aldelesden 
samme, som Faxekalken i Stevnsklint viser. Sidon skal jeg 
godtgiore at ogsaa Forsteningerne vise en lignendc Overecn- 
stemmelse. 
Kalkstenen i Gruberne ved Faxoe er guulagtig livid, un- 
dortiden tset, byppigst sammonsat af Koralgrene, der efterlade 
Huulhcder imellem dem, hvori man ofte endnu finder Conchy- 
licrne paa deres oprindelige Levosted. Den er i Almindelighed 
deelt i Lag af en Maegtighed imellem 1—3 Fod, men de me- 
get taette Varieteter , i hvilke man ikkc destomindre iagttager 
Koraller, navnligen af Slaegterne Oculina og Clathocora,, have 
tabt elhvert Spor af Slentning (Schichtning), og Andes i store 
uformeligen sonderklovede Masser, imellem de ovrige Lag. De 
mange Kalkgruber, som her ere aabnede, Andes paa Hoiden af 
Bakken og ved dens nordlige og ostlige Skroent. I den ostligste 
Grube henimod Foden af Bakken, Kule-Stumperne kaldet, slaae 
Lagene en Bue, og falde under svage Vinkler imod alle Him* 
melscgno. I de Gruber, som ligge henimod Bakkens Top, er 
Heldningon megetstaerk, imellem 40 — 50°, og meget afvexlende 
med Hensyn til Retningen Jog bar iagtlaget VNV 45° V 45° 
VSV, SSV og ft til V 50°. Paa Skraenterne derimod or Fald- 
vinkelen ringo og i den nordvestligste Grube fandt jeg den 5° 
N. Disse Lag synes at vaerc ordnet paa on Maade, som om de vare 
kaabeformigen leircde omkring en lille Ophoining paa den 
store Bakke, der alligevel ikke danner det hoieste Punkt, men 
lagttagelserne ere ufuldstaendigo, da der ikke fiudes nogen Grav 
34 * 
