535 
Endeligen maae Landets almindelige Heevning, hvisSpor yi 
see i de haevede Havstokke ved Stevns havt sin Indflydelse og- 
saa paa Faxoeegnen. 
Faxoekalkens Forsteninger ere ikkun for on forholdsviis ringe 
Deel overeensstemmende med de organiske Levninger, som Andes 
ivort Skrivekridt og af dehidtil bekiendte Forsteninger udgiorde, 
der stemme overeensmed Skrivekridtetsomtrent 20Procent;de af 
Faxoekalkens Forsteninger, som ere overeensstemmende med den 
skandinaviske Cronsand, saavel i Skaane som i Sjelland ogpaa 
Bornholm udgjor etmindre Antal. Faxoebakken synes at vsere den 
sidste vel vedligeholdte Levning at et stort Koralrev, der bar 
strakt sig som det synes i Form af et Barrierrief i en Afstand af 
G— 8 Miil fra de skandinaviske Lrbjerge og parallel med dem. 
Levningerne af de forstyrrede Masser Andes nedlagte i Liimste- 
nen, der naesten blot bestaaer af Koralbrudstykker. 
Denne Liimsteen folger nu i Stevnsklint umiddelbart paa 
Faxoekalken. Den bestaaer af Brudstykker af Koraller og Con- 
chylier, forenede med en kridtagtig Masse til en Kalksteen i 
Sandsteensform, hvoridertemmeligbyppigen endnu forekomme vel 
vedligeholdte Forsteninger. Den samme Beliggenhed som i Stevns- 
klint har Liimstenen i Herfolge Kalkgrube, og nogetLignendeiagt- 
tager mau paa 0en Mors i LiimAorden. Liimstenen yexler med Lag 
af Flint, som derved er forskiellig fra Skrivekridtets Flint, at 
den er graa eller guul og meget hyppigen gaaer over deels 
i Hornsteen , deels i Calcedon. Desuden ere Flint-Lagene sam- 
menhsengende, ikke som i Skrivekridtet bestaaende af Rnolder. 
Liimstenen er meget udbredt; den Andes i hele Stevns Klint, 
hvor den paa de Aesle Steder danner det overste Lag og ikkun 
hist og her bliver daekket af et skarptkantet meget storkornet 
Conglomerat af Liimsteen og dens Flint, forbundne ved Kalk- 
sinter. Den Andes endvidere ved Herfolge og N. forKjogeyed 
Carlstrup, Solierod og Jersie. I det vestlige Sielland forekom- 
