536 
mer den ved Ravnstrup, hvor den or saa las, at den uden vi- 
dere kan bruges som Mergel. I Fyen Andes den ved Refsvin- 
dinge og ikke langt fra Holkenliavu, begge paa 0ens 0stside. 
1 Jylland trseffer vi den forst, paa den Halva hvorpaa Grenaa 
bgger, hvor den danner Karlebyklint ; den kommer igien frem 
ved MariagerAord, og trsekker sig derfra tvers igiennem Landet 
indtil den naaer Liimfiorden ved Nike ; den Andes endvidere 
ved Lagstaer og trsekker sig derfra indtil Vesterhavet, hvor den 
navnligen i Rliim Sogn danner en Msengde enkelte Partier, der 
heeve sig frem af Flyvesandet Denne Dannelses Slentning er 
meget mserkvserdig. Lageue ere stserkt baiede, labe snart sam- 
men, snart afskicere de hinanden og det samme Lag, som paa 
et Sled Andes overst, forekommer i sin Fortssettelse som det 
dybeste. Disse mcerkvserdige Leiringsforhold kunne ikke vtere 
foranledigede ved pluloniske Hsevninger eller Scenkninger, tlii 
de hvile i hele Stevnskliut paa en Strsekning af over 1 Miil 
paa Skrivckridt, der er saa lidt afvigende fra HorizonlalAaden, 
at dets Heldningsvinkel er mindre end 1°. 
Paa enkelte Steder i Thy indskyder Blegekridtet sig 
imellem Liimstenen og Skrivekridtet og det udbreder sig 
i den mellemste Deel nf Jylland over meget store Stra?k- 
ninger, medens det aldeles mangier i Siaelland og Fyen. Denne 
Kalksteen er hvidgraa, affarver enteu meget svagt eller slet ikke, 
og indeholder ligesom Liimsteen sammenhamgeude Lag af Flint, 
som enten er guul og calcedonagtig, eller graa med en over- 
ordentlig takket Ovei Aade. Forsteniuger bore til Sieldenhederne 
i Blegekridtet. Ved Hjerm , ikke langt fra Holstebro i Jylland 
har jeg fundet en Ananchvt deri, Forsleninger af samme 
Slsegt Andes ogsaa, endskiondt yderst sieldent i Blegekridtet fra 
Kalkgruberne ved Daugbierg og Monsted, hvor store Masser af 
denne Kalksteen brydes til Kalkbramdiugen. I Nserheden af 
Thisted har jeg fundet Krebselevninger i Blegekridtet, saaledes 
