542 
Dette Gronsandparties Leiringsforhokle ere folgende : 
Paa det vestligsfeSted i Skovhuusvcenge, hvor jeg hidtil har 
iagttaget Grousandet, fandtesFaldet ifolgeen uoget utydelig lagt- 
iagelse 22° S.O. Noget tengere ostlig 11° S.O. cndnu laengere 
imod 0s! 3° S.O. til S og paa det oslligste Sted var Faldet 5° 
S.S.O Den hele Slraekning, hvori Gronsandet her er blottet er 
omtrent 3000 Alen, og de nylig an forte Forhold henfyde paa 
en Haevningslinie i Retning af Byerne Hoielse og Valore, hvor 
ogsaa Landet stiger til forholdsviis betydelige Hoider. Haev- 
ningen i Stevnsklint, som betinger et Fald imod V. og denne 
nylig omtalte Haevning som foranlediger et Fald imod 0, be- 
stemme Dannelsen af en meget flad trugformig Dal, hvis ydre 
Omrids ved de senere Dannelser af Rullesteensleer- og Sand 
naesten aldeles ere udslettede. Denne trngformige Dal er des- 
uden, isaer i dens mere ostlige Deel fyldt med Liimsteen, som 
paa mange Steder kommer op til Overfladen. 
Overdadens Udseende i dette Grondsanddistrict svarcr hel- 
ler ikke i sine ovrigc Forhold til Massens Slentning, iaesr fordi 
Rullesteensleer og Sand uregelmessigen har bedaekket Levnin- 
gerne af Gronsandsformationen. 
Dette Gronsandsparti har havt en vigtig Indflydelse paa 
0en Siellands ydre Form. Imellem Sydpynten af Ama- 
ger og Stevnsklint skiaercr Kiogebugt sig dybt ind i Landet. 
0en Amager bestaaer af Saltholmskalk , som deels formedelst 
sin egcn Fasthed , deels formedelst sine maegtige og sam- 
menhaengende Flintlag gior stor Modstand imod Forstyrrelser 
ved Bolgeslaget. Stevnsklint derimod bestaaer i sin dybesteDeel 
af hvidt Skrivekridt, som formedelst dets Blodhed, og fordi dets 
Flintlag dannes af usammenhaengende Knolder, ikke kan mod- 
staae Vandet. Men dette Skrivekridt er daekket af Liimsteen med 
sammenhacngende Flintlag, hvoraf folger, at Havet vel under- 
grave Liimstenen idet den bortsky Her Skrivekridtet, men at 
