543 
de derved nedstyrtedc Masser formindsker Bolgernes senere Ind- 
virkning, Imellem disse to Forbierge af Amager og Stevnsklint 
Jigger Gronsandef, deels ubcdaekket, deels ikkun beskyttet af 
tynde Lag af Saltholmskalk, og det er derfor begribeligt at 
Havet her saa dybt kunde ski sere ind i Landet ogdanne Tiioge- 
btigt. 
Med Faxokalken,saavel den, der Andes i Stevnsklint, som den, 
der forekommer i Bakken ved Faxo selv, bar Gronsandet mange 
Forsteninger fadles, iblandt bvilke jeg kun naevner Nautilus 
faxoensis, Turnatella affinis, Cerithum Molkianum, Lima elon- 
gata og nogle flere, Forsteninger, der for en stor Decl ogsaa 
forekomme i det svenske og bornholmske Gronsand. 
Gaaer man fra Gronsandet i Skovhuusvaenge ned ad Aaen, 
folger man i det Hele taget Faldlinien, og kommer altsaa fra 
seldre til yngre Lag. Den forste Forandring man trailer be- 
staaer deri at de gronne sandede Led vige for et sort plastisk 
Leerlag, som indeholder nyreformige Udskillelser af en morke- 
graa Kalksteen, der ere samlede i Lag. Denne Dannelse er 
ikkun lidet udviklet, og endnu mindre undersogte, dog synes 
deu at indeholde de samme Forsteninger, som det ovrige Gron- 
sand i Lellingeskov. Noget laengere nedad Aaen trader Salt- 
holmskalken meget tydeligt frem, og man kan forfolge den 
paa en lang Strakning, hvor en Maengde Grave, bekiendte un- 
der Navn Liimgravene, antyde en tidligere meget staerk Be- 
nyttelse af denne Kalksteen. Noget laengere nedad Aaen ved 
Lellingemolle forekommer udmaerket Liimsteen i Bankerne, uden 
at man alligevel er island til umiddelbart at bestemme dens 
Forhold til Saltholmskalken. Dermed ender denne Udviklings- 
rakke paa dette Sted. 
Noget laengere imod N. begynder det maerkvaerdige 
Belte, som udmaerker sig ved en saa stor Rigdom af Kilder, 
