544 
og hvis enkclte Kilder fore on overordentlig stor Msengde 
Vand. lblaodt disse er nogle af de meest bekicndte : Brond- 
kilde ved Thorsbroen , Skiaevekilde 1 igeledes ved lille Veile- 
aae, men naermere ved Ha vet , Jernbildc ved Solhoihusene, 
Kilderne ved Roeskilde, isaer Maglekilde med en Vandmaengde 
af 18000 Tender i Dognet, cndvidere Kilderne ved Sonnerup, 
der ligesom Maglekilde. ved Roeskilde drive en Maengde Moller 
forend de paa deres korte Lob naae Havet. Laengcre imod 
NV. forekomme i samme Baelte endnu flere Kilder, der sand- 
synligviis borer til samm'e Formation. Allcrede for en Raekke 
Aar siden har jeg af Retningen af detle Baelte, der er parallel t 
med de Sydskandinaviske Bicrgmassers almindelige Strygnings- 
retning, saavelsom af Saltbolmskalkens Forekomst sluttet, at 
disse Kilder, hvis Stadighed og Vaudrigdom hentyce paa en 
langt dybere Oprindelse, end den, vore almindelige Rulle- 
steepsandkilder have, erholde deres Vandmaengde fra Gron- 
sandslaget. De senere Aars Erfaringer bar stadfaestet denne 
Formodning paa en udmaerket Maade. Forst blev det opda- 
get at Kilderne ved Aashoi hidrorte fra Gronsandet, der- 
rtaest viste en Boring i Thostrup Valdby, midt i Kildebaeltet, 
at der her forekommer ienDybdeaf omtrent 20Fod et maegtigt 
Lag af Saltholmskalk, som vexler med Sand- og Gruuslag, der 
undertiden ere gronne, og da ikke kunne adskilles fra almiu- 
deligt Gronsand, undertiden ere graae og fulde af smaa Rulle- 
stene, kort sagt, at Forholdet her er aldeles overeensstemmende 
med Forholdene ved Aashoi. 1 en Dybde af 34V2 Fod traf man 
et vandforendeLag, hvis Vand, isser efterat et Flintlag var gien- 
nemboret i en Dybde af 43 Fod steg med ensaadan Kraft op til 
Overfladen, at en Steen af en knyttet HaandsStorrelse bleve svaevende 
paa Toppen af denne Springbrond , der i hvert Dogu gav 
13000 Tender Vand. Senere fandt man ved Brondbyoster, 1 
Mill fra Kiobenhavn de samme Sand- og Gruuslag i Saltholms- 
