545 
kalken, men devarcmindremaegtige ogdcrfor mindreri ge paa Vand 
Denne borede Brand blev dcsuden af stor Vigfighed for vor 
geognostiske Kundskab om Landet, fordi man under Saltholms- 
kalken og dens Gruuslag fandt almindeligt hvidt Skrivekridt. 
Den samme Erfaring bar man senere giort ved Kiobenhavns 
Valdby, hvor en Boring laerte, at et maegtigt Lag afSaltholms- 
kalk hvilede paa Skrivekridt; men her manglede Sand- ogGruus- 
lagene aldeles, og Boringen forte ikke til Opdagelsen af nogen 
artesisk Kilde. Ligesaalidt blev der opdaget et Sandlag ved 
Brondboringen i Kiobenhavn, hvorimod man kiender dette Sand- 
lag, endskiondt ikke i Form af Gronsand, men som graat al- 
mindeligt Sand, saavel paaSaltholm som ved Limhamn i Skaane. 
Det synes heraf at fremgaae, at Gronsandet, hvor det udvikler 
sig i sin storste Maegligbed, bar tilbagetraengt Saltholmskalken, 
hvilket er Tilfseldet ved Lellinge ; hvor derimod Saltholmskal- 
ken har udviklet sig i sin storste Maegtighed, er Gronsandet og 
overhovedet alle Sand- og Gruuslag aldeles fortramgte som 
under Kiobenhavn og i dens Naerhed. 
Ved disse Boringer er det da afgiort, at Gronsandet og 
Saltholmskalken ligge over Skrivekridtet, og derved finde vore 
Iagttagelser over det sydskandinaviske nyere Kridt deres Af- 
slutning. Gronsandet, som det aeldre Lag, svarer altsaa til 
Faxokalken, og de gronne Partikler, som Faxokalken i Stevns- 
klint indeholder, ere en Anlydning af den Udvikling, som vi 
finde nogle Miil derfra i Skovhuusvaenge ved Lellinge. Man 
forstaaer nu den Overeensstemmelse i Forsteninger, der finder 
Sted mellem Gronsandet og Faxokalken, og Forskiellighederne 
finde let deres Forklaring i de forskiellige physiske Forhold, 
hvorunder et leret Sandlag er afsat, sammenlignet med et Kalk- 
lag paa Havets Bund, eller et Koralrev. Den hostrykte Tavle, 
der viser Forholdet ved de forskiellige Boringer, som ere udforte 
35 
