553 
gripas vissa af do i dessa bergarter ingSende bestSndsdelar, 
forandra sitt utseende mer eller mindre och blifva dorigenom 
foljaktligen lattare att igenkanna, under dot att de andra be- 
st&ndsdelarne ater forblifva orordo eller Stminstone i obetydlig 
grad angripne. Uti serpentinfelsen utdrages p§, delta satt ur 
serpentinen den morka jernfargen mer eller mindre, och en 
grongra eller hvitgr£ grundmassa Sterstar, hvari de invaxte 
augit- eller uralitkrystallerne nu sk myeket tydligare kunna 
skonjas. Den i diabasen inblandade jordformiga eller skuppiga 
cbloriten forandrar harigenom sin morkgrona farg till gron- 
hvit eller grahvit. Uti hypersthenfelsen utlosas de invaxte apa- 
titkrystallerne belt och hallet, olivinpartierna blifva mer eller 
mindre bortfratta eller jordartade, och labradorkrystallerne p§ 
ytan mer eller mindre angripne o. s. v. 
Genom bestammandet af den vigtsforlust, som Stskilliga 
af dessa bergarter licla genom glddgning erhSller man ofta en 
bekraftelse pa de iagttagelser, som genom foregSende forsok 
blifvit gjorde. Sa t. ex. forlora v&ra serpentinfelser i glodg- 
ning anda till G ? 86 procent vatten, diabasen fran 1,31 till 
3,75 procent, och doloriten och basalten fran 1,26 till 5,78 
procent vatten. 
Ingen af de till hornblende- eller augitfamiljen horande 
bergarter eger inom Sverige en s& stor utbredning som hyper- 
sthenfelsen. Den forekommer i de fiesta af Sveriges landskaper, 
dels sSsom egna bergstrackningar, dels utgor den topparne 
eller hogsta plataerne af andra frammande hojder. Flera af 
Dalarnas granitberg och ofvergangsbergen p§ Westgothaslatten 
kunna i sednare fallet s§som exempel anforas. En egen varietct 
af hypersthenfelsen ar den efter Hausmann sk kallade diabasen , 
som ar en hypersthenfels med Tint invafd chlorit eller griinerde. 
Den forekommer dels med en till utseendet homogen likartad 
grundmassa, och de fiesta af vara s. k. trappg&ngar hora till 
