554 
denna kategori, dels fir den en mandelstensartad eller porphyr- 
artad karakter, i sednare fallet genom invaxta brystaller af labrador, 
i fdrra fallet geDom inbaddade kulor af griinerde, ealcedon 
eller kalkspat. Gabbron afvensom doleriten och basalten hafva 
en ringa uibredning, den forra traffas endast i sodra deleu af 
landet, pa nigra fa stallen i Calmar och Jonkopings lan, de 
sednare, som bekant ar, endast i Sklne. Grain- och Oligo- 
klaspoiyhyr , som enligt G. Rose aro pa Ural si magtigt ut- 
vecklade, ar hos oss endast traffad pa nigra fa stallen, nemli- 
gen i Dalarna, der den finnes utgora topparne pi Itskilliga 
bland Elfdalens roda porphyrberg, och i trakten af Waxala 
kyrka vid L'psala, der den slsom glngbildning forekommer i 
den bergart, hvilken i Sverige varit bekant under namnet 
halleflinta. Ehuru dioriten, hvad dess utbredning vidkommer, 
visserligen stir efter hypersthenfelsen , si finnes dock nastan 
intet af Sveriges landskap, som ej deraf kan framvisa flera eller 
farre exempel. Men ofverallt upptrader den endast uti mindre 
och isolerade bildningar, och ofta utgor den glngformiga in- 
lagringar i vara gneisser. Enligt utlandska fdrfattare skulle 
det faltspatsartade mineralet uti dioriten utgoras af albit, hvilket 
af nagra sedermera ar andradt till oligoklas. Hvad de iuom 
Sverige forekommande dioriter betraffade, sa, ehuru Forf. ej 
viile forneka oiigoklasens tilharo slsom constitueraude bestands- 
del uti vissa af dem, auslg ban dock, att densamma lika ofta, 
om ej oftare, ersattes af labrador. Den i Sverige forekommande 
sei'pentinfelsen , som for ofriet, sa vidt hittills ar bekant. endast 
traffas pa 40 eller F2 oliia pnnkter, bildande mindre bergkul- 
iar med ofta skarpa con tourer, skiljer sig frln den utlandska 
genom maugdeu af sina frammande inblandningar. Gmud- 
rnassau ar svartgron serpentin, hvari ligga mer eller mindre 
ymnigt inbaddade an stdrre, an mindre krystaller af augit eller 
uralit, mera sallan af labrador. 
