567 
af Braendingen altid udvadskede Vceg, fra hvilken Koraldyrcne 
byggede ud, medens saavel Revets Overflade ovenfor samme, 
som Havbunden nedenfor samme uafladeligen bedaekkes med 
deres Brudslykker Uagtet alle evrige Betiugelser for en frodig 
Koralvaext syues at vaere tilstede i denne Deel af Havet , saa 
finder man iutetsteds paa Havbunden mellem 0erne, hvorDyb- 
den er 15—20 Favne og derover, fastsiddende Koraller, men 
kun Brudstykker, Saud og Leer, og det synes som sagt, navn^ 
ligen at vaere dette Sediment, som mere eller mindre maa af- 
sa*tte sig af alt dybere og roligere Vand, der staaer i Forbin- 
delse med bevceget Vand, som bryder sig mod Kysten ; det sy- 
nes at vaere dette, som, ved vexelviis at fores fra det ene Stcd 
til det audet, laegger en Hiodring i Veien for Korallernes Yaext. 
Koraldannelsen fremtraeder derfor saa godt som altid i Form 
af en Kystdannelse; men det er endelig et Factum, som jeg 
anseer for fuldkomracn constaleret, at Nikobaroernes Kyster, 
afseet fra Ferskvandslobenes Mundinger, overall ere forsynedc 
med Rev, undtagen paa de Steder, hvor Klipperue have et brat 
Fald ned til en Dybde, til hvilken Bolgebevsegelsen ikke naaer. 
Jeg har navnligen bemaerket dette paa den ubeboede 0 Til- 
langschong, som er yderst steil og hoi, og hvor man naer inde 
under Klipperne ikke faaer Lodskud paa 40—50 Favne. I 
denne Dybde maa Vandet vaere roligt og derfor afsaette af de 
Masser, som Braendingen foroven losriver fra Klipperne, og som 
Regnskyllene fore ned fra 0ens Overflade. Man finder ogsaa, at 
Roralrevene overalt mangle, indtil man omsider i en Jille Bugt 
paa Mid ten af 0en faaer gruudt Vande og Ankerplads, og her 
fremtraede ogsaa pludselig Koralrev. Man seer altsaa, at alle 
Betiugelser ere tilstede, med Uudlagelse af Underlaget i en vis 
Dybde. 
Det er velbekiendt, at Darwin paa denue SaitniDg, at Ko- 
raldyrene kun bygge indenfor en vis Dybde, grunder sin Theori 
