570 
som jag tror, forst p5 skeppsbolraen i Stockholm vid en sprang - 
ning man der gjorde for en ny kyrkobyggnad, men den bar 
sedermera , och isynnerhet under de scdnare aren , blifvit au- 
tratfadpaettstortantalandrapunkter. Antaletafde stallen, kyarest 
de svenska orthiter traflas, uppgar for narvarande till 30 eller 40, 
oeh om man dertill lagger alia de localer inom Stockholm eller 
i dess narmaste grannskap, der den ar funnen, sa blifver an- 
talet nara dubbelt. Vid Stockholm ar den uemligen sa aliman, 
att vid hvarje nytt stenbrott, som der oppnas for vinnaude af 
byggnadsten, man nastan pa fdrhand kan vara saker att Anna 
orthit. Den granit, uti hvilken denna kdrtelformiga orthiten 
traffas, ar visserligen afven grofkry stall in isk, ehuru ej till den 
grad, som den hvaruti den strilformiga varieteten forekommer. 
Falispaten i denna granit ar afven af tva slag, ortboklas och 
oligoklas, men glimmerns farg ar icke mera hvit, utan svart- 
brun eller svartgrdn och den forekommer ej heller i den mangd, 
som i de forut namnde grauitgingarne. Gadoliuit och yttro- 
tantal saknas har aildeles Den kdrtelformiga orthiten forekom- 
mer i en slags granitgangar i vara gneisser, som ofta nog 
hafva utseende af lager, emedan de folja gneissens skiffriugs- 
direction, men man ser ofta tillika flera mindre dylika utld- 
pande i mangahanda rigtningar frau en gemensam stdrregang. 
Hvad nu betraffar den orthit, som i dessa scdnare grauitgan- 
gar forekommer, sa ar den af flera slag. Fargen ar fran beck- 
svart till brun, gul eller rod, med flera nuaueer dereiuellan. 
Glausen ar autiugen glas , harts- eller vaxglaus, och hardheten 
och egentliga \igten aro ocksa mycket varierande. Dessa olik- 
heter harrdra fdrmodligen fran den olika maugd Ceroiid, Di- 
dymoxid oeh Lanthanjord, likasom Ytterjord, Terbiujord och 
Erbiujord, som deri iuga, och del skulle fdljaktigen anno ej 
Iona modan, att foretaga nagon stdrre serie af iindusokuingar 
a alia dessa olika slags orthiter, inaan vi annu blifvit bekauta 
