575 
Hoideryg, at den dcrefter liar boiet sig mod S. og 0. langt ind 
i Fyen og Siadland, indtil Belternes Giennembrud aabnede den 
Aflob, idet Slromningen under den pludseligt synkende Vand- 
stand udskar de dybe Sunde, hvorigiennem den banede sigVei 
og dannede 0erne, da vil man kunne forklare sig de Kicnds- 
gierninger, som vise sig paa disse Kyster og paa vor 0gruppe, 
og i dem see Beviser paa den diluviale Rullesteens Strom , der 
sidst og voldsomt bar forandret og forstyrret de ved erratiske 
Krcefter langsomt og periodisk dannede, addre Rullesteensiag. 
Det er sandsynligt. at de med Vandfloden samtidige store 
Sa?nkninger af Land der, hvor Samsobelterne nu stromme, have 
forst aabnet Stromningen Vei mod V. og 0., hvor dens Vande 
have udhulet de dybt indskaarne Fiorde paa Jyllands og Sisel- 
lands Kyster, at Strommens fra begge Sider tilbagegaaende Be- 
vsegelser have stodt sammen i Midten og overskyllet det Land, 
bvoraf den samsoske 0gruppe er en Levning. Derved er 
Samso selv bleven overskaaret, Stavnsfiorden udhulet og kun 
desmaae Holme med deres fra V. mod 0. laugagtige Form der 
blevne tilbage. Dcrefter kan Stromningen have veltct sig mod 
S. og udskaaret Fiordene paa Fyens nordre Kvst, indtil den fik 
Aflob giennem Belterne. Deraf kan man maaskee forklare sig, 
at Samso ogsaa er klovet paa langs af den mod S. i Retning 
af Belterne brydende Stromning : forst er Nordby-Lands Leer- 
lag udhulet til trugformige Dale mellcm aflange Bakker med 
enkelte Giennembrud af den til Havet mod V. tilbagegaaende 
Strom — de kaldes ret passende Skaar — medens den i 
sydlig Retning bar klovet denne Halve ved en Lsengdedal — 
kaldet Langedal — der med en svag Skraaning mod S. taber 
sig i Strandsletten : Nordby-Hede. Denne er afkleedt sit Rulle- 
steensleer indtil det faste horizontale Blaaleer, der er blevet 
bedadrket med Havsand og Rullesteen : kun paa enkelte Steder 
er Strommen ikke bleven fa?rdig med at bortskylle Rullesteens- 
