576 
leret, men har efterladt dct paa Strandsletten som afrundede 
Bakker, rigeligt belagte med Rullesteensblokke. Mod S. bar 
Strommen klovet Sydlandet fra StayusGorden Ted en mellcm 
Bakkestrogene i Here Boininger dannet Bugt, der senere erud- 
fyldt indtil den sydvestlige Hoislette, paa livis nordlige Side 
den har efterladt et tyndt Lag af Harsand, men paa den syd- 
lige Side udskaaret sig Fordybninger som Aflob til Hayet og 
derved atter dannet Bugter mellem fremstaaende Landtunger 
og langagtige Holme — de saakaldte Bradsholme ; disse mod 
S. laugstrakte Holme ere nu Bakker paa de fra Havet vundne 
Strandenge, hvis Underflade er Havels Blaaleer, og hvis Over- 
flade under den tynde Gronsyaer bestaaer af Rullesteen og Hav- 
sand og deri en Maengde erratiske Blokke, som Levninger fra 
de bortskvllede Leerlag. 
Den fra Slavnsfiorden dybt indskaarne Bugt mellem de 
ostlige og vcstlige Bakkestrog synes at vise noget med Hensyn 
til Rullesteens-Theorien maerkeligt, der characteriserer Vandfla- 
dens stodviis tilbagegaaende, og, maaskee under hcef tige Jord- 
rystelser, vuggende eller hvirvleode Bevsegelser Paa flere 
Steder bar nemlig det lose Material af guult Rullesteenssand, 
Gruus og Steen med Vandflodeus Tilbagegang leiret sig tvaers 
over Bugten og afdaemmet detene Stykkeafden efter detandet, som 
derved ereblevnetil smaaelndsoerog senere til Torvemoser, saasom 
Brundby i storeog lille Tranemose, Thunberg Mose, gamle Brattens- 
borg So, Traneberg Xorreso , Langemark So og Besse So, der alle 
opriudeligt have staael i Forbindelse med Stavnsfiorden og endnu 
have Aflob til den. Disse Seer have deres slorste Dybde der, 
hvor de grcendse op til et krumtboiet Bakkestrog, og hvor den 
dybeste Tory ligger paa Blaaleer med et tyndt Lag af Slik 
blandet med Lcvuing af Tang; men paa den modsatte Side 
haever Grundeu sig skraa op mod Sletten eller den lose For- 
hoining og er belagt med Sand og store Rullesteen. Disse 
