577 
Fordybninger maae yel vaere fremkomne derved, at Stromnin- 
gen, ved at stode an mod det krumme Bakkestrog, har giort 
en Hvirvelbevaegelse til Siderne, og ved dens dcrved forogede 
Kraft har udhulet og fordybet Bunden indtil Blaaleret og med 
Hvirvelen fort Rullestcens-Materialet skraat op ad paa den hoiere 
flade Grund , hvor det med Rullesteensblokkene har fundet 
Hvile. Uvis man derimod vilde anlage, at disse Blokke seuere 
skulde vaere forte iud giennem Fiordens Bugter ved lisgang, 
maatte de tvertimod hyppigere eller dog ligesaa ofte vaere 
sunkne i det dybere Vand under Bakkerne, hvor Isen maatte 
antagcs at stode an og standse; men der forekorame de ikke 
eller dog sieldent. 
Torvens Forekomst i disse af Havstrommen dannede Fiord- 
fordybninger eller Soer beviser, at en Skovvegetation er be- 
gvndt efter 0gruppens Omdannelse ved Yandfloden; men om 
denue Skovvaext har afvexlet i Acre Perioder eller samtidigt in- 
deholdt de Traearter: Esp, Hessel, Birk, Fyr og Eeg , hvoraf 
der nu Andes Levninger i Torven, turde vel vaere tvivlsomt. 
Den af det laenge efterladte Havvand og Tang staerkt svovlede 
graa Slik hviler paa Blaaleret , dercfter et Lag af Sphagnum 
og audrc Mosser, hvorpaa folger den af Haengesaekke dannede 
Torv, derefter den, som giemmer Levninger af Esp, Hessel 
og Birk, og inde under det hoiere Land Andes Blade og Bun- 
ker af Hesseluodder, et Beviis paa at disse Traeer have voxet 
paa den hoiere Grund ved Mosens Bred; Fyrren ligger oven- 
over disse Traeer og har stundom ligesom Birken sin kiendelige 
Bark; Kogler forekomme ogsaa ved den; Egen ligger overst i 
Torven, men ikke blot uden Bark men endog oft cuden Splint; 
der er hensmulret indtil det indre faste Veed. Hvoraf maa 
det nu va?re kommet, at Birk, Hessel og Fyr eller Gran med 
det langt losere Veed har lidt langt mindre ved ^Elde, uagtet 
disse Traeer, efter en antagen Hypothes, skulde hore til de to 
37 
