583 
Magnefjern o. s. v., samt Glimmer, hvtlken sidste undertiden 
Andes i saadan Msengde, at det Hole faaer en fuldkommen skif- 
rig Textur og saaledes saa at sige vicarierer for Gneissen, i 
hvilken disse Masser da almindeligen udeu skarpe Grsendser gaae 
over ; jeg vil i det Folgende tillade mig at kalde disse Bild- 
ninger «Contact-Masser», da de overalt kun optraede midt inde 
i Ertsmasserne eller isser i Contacten mellem disse og Gneissen. 
Herfra giore dog de saakaldte Nseskiil Grubers Ertsmasser 
en Undtagelse, idet deres Liggende (Nord-Siden) dannes af en 
massiv Gneiss med skarpe Aflosningsflader fra Ertsmassen, me- 
dens det Haengende ved Here mellemliggende leieformige Bild- 
ninger (metamorphiske) adskilles fra Gneissen; disse have saa- 
vel indbyrdes som med Ertsmassen og Gneissen skarpe Graend- 
ser. Naermest Leiestedet finder man nemlig (Fig 1) : a, en 
kiodrod til mork bruunligrod Feltspath-Masse , der deelviis er 
omdannet til en talkagtig, bouteillegron, fedtagtigglindsende 
Masse, undertiden med stribede Speilflader (Rutschflachen) ikke 
allene i Contacten med Ertsmassen, men ogsaa midt inde i selve 
Eeiet; dernaestfolger : b, en fuldkommen Glimmerskifer ; c, en 
meget fiinkornig, naesten taet, sortagtiggren Grundmasse med 
smaae, indbyrdes parallelt liggende, runde, broncefarvede Glim- 
merblade; d, en droi, krystallinsk Skapoli th- Masse , med ind- 
voxede Korn af Orthit ; e, en Melanitporphvr lignende Masse, ri- 
meligviis Oausmanns-»Thonporphyr», der ved at ligge endog 
kun en kort Tid udsat for Athmosphseriliernes Paavirken falder 
sammen til et graaligbruunt, jordagtigt Sand; f, en brunlig- 
sort Serpentiu med Baand og Aarer af skillrende Asbest, alde- 
les liig den fra Reichenstein, og endelig kommer den normale 
Glimmergneiss. En Maerkelighed ved en af disse Gruber maa 
endnu omtales, at nemlig dens Ertsmasse afvexlende i forskiel- 
lige Dyb udkiler sig i 0 . og V., (Fig. 2, der vise de horizon- 
talc Gicnnemsnit af Ertsmassen), hvorved altsaa de uaevnte Leier 
