589 
have faaet en boict Form, saavel i Strog som Fald, dadefolge 
dens Contourer; Gruben er omtrent 100 Lchtr. dyb. Ingenaf 
disse Bildninger, dor alle ere mere eller mindre tilboielige til 
Forvittring, indeslutte fremmede Mineralier. 
Foruden de nsevnte Biergartmasser optrsede endnu i Om- 
egnen, men fornemmelig midt inde i Ertsleierne, eller dog i 
deres Nserhed : deels Leier af den ovennsevnte Melanitporphyr 
undertiden med Udlobere eller indesluttende Gnciss-Partier med 
uforstyrret Skiktning (Fig. 3); deels, dog sieldnere, fuldkomne 
Gangeaf englimrendeGranit — f. Ex.vedLangso Vand — hele 10 
indbyrdes parallele Gange, hvoraf den sidste udsender en leiefor- 
migUdlober, idetden paadetteSted indeslutter etGneiss-Brudslykke 
med uforandret Skiktning og derpaa fortsaetter medkun halv Mseg- 
tighed (Fig. 5) — ; deels snart storre, snart mindre uforenelige 
Partier (Udskeidninger) af granitiske Masser, der ligeledes, naar 
de paa korte Strsekninger optrcede gang- eller leieformige, uu- 
dertiden indeslutte Brudstykker af Magnetjern eller den omgi- 
vende Biergart (Fig, 4.); deels Udskeidninger afKalkspath ; deels 
Nyrer af droi, hvid Qvarts, der altid ere som garnerede med 
og tildeels giennemsatte af granitiske Masser , hvor dog Felt- 
spathen altid er den raadende, samt endelig et betydeligt og 
fuldkomment Leie af Kolophonit. Intetsteds finder imidlertid 
nogensomhelst Forstyrrelse i Gneissens Skiktning eller Foran- 
dring i dens Charakteer som Folge af de nsevnte Massers Optrse- 
den Sted. Mserkeligt er det ogsaa , at kun de forekommende 
Udskeidninger af granitiske Masser og ikke Gangene indeslutte 
sseregne Mineralier i Almindelighed ; thi naar stundom enkelte 
Andes i disse, da ere de kun smaa og ufuldkomne. 
Yed Kragero bliver ogsaa Glimmer-Gneissen at anseesom Ho- 
vedbiergart, skiondt den paa store Strsekninger staaer i Vexellei- 
ning med Hornblendeskifer og Hornblendegneiss, samt Quarzit- 
skifer og Quarzit, og desuden vel ligesaa hyppigt, men dog i 
