590 
niindre Ldstraekning med Glimmerskifer (ogsaa, menmeget siel- 
dent, Turmalinskifer), granitiskc og syenitiske Massersamt Gab- 
bro. Foruden disse sidste Andes desuden indleiede i Gneissen 
nogle deels skifrige, deels massive Dannelser, hvilke jeg vil 
kalde metamorphiske Bildninger, og hvoraf enkelte Led kunne 
staae som Analoga til de ved Naeskiil-Gruberne forekommende, 
fordi de snart i deres Heelhed, snart kun deelviis let forvittre, 
eller omdannes til andre Forbindelser ; hertil here: Leier af 
en talkagtig Glimmerskifer med indvoxede Korn af et droit, 
gront, talklignende Mineral, bladig- til straalig- bladig Talk, straa- 
lig-bladig Rhatizit (?), Masser med grauitisk Textur, bestaa- 
ende deels af Titanjern ogkiodrod Apatit med uoget Quarts, deels 
af Oligoklas, Titanjern ogPolychroilith, og deels af forskiellige Mi- 
neralier i kornig Forbindelse som: Hornblende, Feltspath, Tur- 
malin, Pistazit, Kalkspath, Titan og Magnetjeru, Apatit, Oligo- 
klas o. fl , hvilke sidste Masser undertiden indtage betydeligere 
Straekninger. Endelig bar jeg endnu iagttaget en granitisk 
Masse med tset indvoxede ufuldkomue Krystaller af rod Granat 
samt en fuldkommen Titanitskifer. 
Endelig antraBffes endnu hyppigen, foruden Jernertsleierne, 
saavel i Gneiss som ogsaa i Quartsskifer en Msengde, deels som 
Leier, deels som Gange optrsedende Masser af en Slags Urtrapp 
eller taet Gronsteen med fladmusligt Brud og uden fremmede 
Indblandinger. Disse Gange og Leier ere undertiden afomtrent 
2 Lehtr. Maegtighed og have hyppigt mange Udlobere, men for- 
aarsager aldrig Forandring i Charactereneller Forstyrrelse i Skikt- 
ningen af den omgivende Gneiss eller Quartsskifer, hvoraf de 
endog undertiden indeslutte Brudstykkcr med samme Skiktning 
som den indesluttende Biergart, hvorlil de bore (Fig. 6 og 7). 
Sluttelig komme vi til de bekiendte Jernertsleiesteder, 
hvorpaa denne Omegn er saa riig, men hvoraf kun 2de Steder 
ere blevne mere bekiendte, fordi kun her i de sidste 3—4 
