591 
Aarti Grubedrift har fundet Sted, nemlig 0en Lange, Vq Miil 
0 og Gaarden INordre Kalstad, { U Miil V, for Kragero. 
Hovedformationen paa Lange er Glimmergneiss, vexlende 
med Quarzit paa 0ens Midto, samt i Naerheden af Ertsleieste- 
derne med nogle under de metamorphiske nsevnte og af for- 
skiellige Mineralier bestaaende Bildninger. Ogsaa her finder 
man som ved Arendal, at Ertsmassernes Lsengde* Udstreekning 
er conform med 0ens Contourer, medens de dog paa den an- 
den Side mere nserme sig den egentlige Leieform, skiondt med 
mange Udlobere, hvoraf dog de fleste hovedsagelig lobe paral- 
lelt med Hovedstroget. Ved Arendal omgives Frtsmasserne af, 
hvad vi kaldte, Contactmasser , her derimod af et mere eller 
mindre maegtigt Besteg af den naevnte Urtrapp eller Gronsieen, 
der skarpt begraendser og adskiller den fra den naermeste, for 
det meste metamorpiske Sidesteen eller Gneissen; thi man Un- 
der overalt selv ved desmalleste Udlobere fra Jernsteensmassen 
(af kun et Par Tommers Maegtighed), at de omgives af et saa- 
dant Besteg, ligesom man ogsaa undertiden midt inde i Erts- 
massen antraeffer storre og mindre, dog altid efter Stroget ud- 
strakte, aflange Trapp-Masser, der saaledes dele den i tvende 
Grcne. Desuden Andes endnu hist og her deels som Sidesteen, 
deels indleiede i Ertsmassen, selv uregelmaessige Udskeidninger 
af Kalkspath med Ralk-Talkspath. 
Ved Siden af en mere uyre- eller stokformig Magnetjeru- 
steens-Masse i den saakaldte Ankers-Grube forekommer et ny- 
reformigt Partie Jernglands med Albit, deels krystalliseret, 
deefs droi, omsluttet af hvid, bladig Talk Endelig har 
man foruden disse endnu afbygget nogle betydelige i Vexel- 
leining med Gneissen forekommende granitiske Masser , be- 
staaende af Hornblende, Pistazit, Magnetjern og Jernglimmer, 
og det Hele giennemsat med fine Baand og Aarer af koruig 
Albit, Feltspath eller Kalkspath i alle Retninger som fine Net. 
