642 
framre i vinkeln emellan magroref, sanvma muskels framre del 
och dennas sena. Dessa muskelknippen kunna uppdissckeras s&- 
som halfm&uformiga, tunna, med aggarne inat ochutat liggandc 
band, hvilka med yttre aggen upp&t ligga p& hvarandra tak- 
tegelformigt. De bakersta bagarna ofvergS smaningom i ett 
eget tradlager, som gar midl&t den invid liggande lateralmus 
kelns convexilet ; det framsta lagger sig b&gformigt an da 
fram p£ pylorisacken. Det ar egentligen dessa bUgfibrer, som 
blifvit beskrifua sasom den framre Musculus inlermedius. For 
ofrigt ser man pa den del af rnagroret, som fran kortelafdel- 
ningen ofvergSr i pylorisacken ytterst framtill circulara tr^dar, 
som vid pylorisacken ofverkorsas af andra sneda i motsalt rigt- 
ning. De starkaste muskelknippsb§garne motsvaras p§ insidan 
af ett tjockare hornartadt epithelium, p& hvilket samma bSgar 
aro bestamde att verka. P bottensacken ligga alldeles dylika 
muskelbagar, hvilkas andar samlas i de trSnga passen mellan 
lateralmusklerne och innanfor dessas tvanne starka senor. Dessa 
muskelbagar sluta sig till det ytliga, bandlika, af de yttre apo- 
nevroserna obekladda lagret p§ convexiteten af den hogramus- 
keln. Det ar dessa bagformiga muskeltradsknippen, som skola 
utgora de.i andra eller bakre Musculus inlermedius. 
Vi komma nu till de egentliga, till en hogre grad af sjelf- 
standighet utvecklade lateralmusklerna. 
Desse muskier, hvilka Here gSnger forut blifvit beskrifuc 
af aldre forfattare, ligga, sasom ofvan ar namndt, p& sidorna 
om sjelfva magsacken, under curvalura minor samt under py- 
lorus. Tiedemctnn kallar dem hemispheriska ; jag skulle snarare 
hos GSsen vilja kalla dem halfovala, men'de aro ratteligen in- 
gen af delarne. Deras omkrets tvartofver passar in p5 den 
hemispheriska formen, men omkretsen framifrSn bakat p& den 
ovala. De aro bSda sneda och ligga snedt mot hvarandra. 
Fr§n sidorne scdde bilda de tvanne elliptiska, utat convexa, 
