650 
cap. gemensam kort sena) samt insercrar sig senig pi framre 
knolarna af 2dra och 3dje halskotornas tvarutskott. 
Hos Lepus cuniculus utspringer M. transv cerv. med en 
bred, kort sena frin Atlas och faster sig med af senfibrer ge- 
nomvafda dentationer vid bakre knolarna pi 2dra, 3dje, ide, 
5te och 6te halskotornas tvarutskott. Pi inre sidan gransar den 
till M. rect. cap. ant. maj. och vid de3ne nedersta dentatiouerna af- 
ven till M. scalenus ; pi yttre sidan till M. serratus ant. maj., hvars 
ofversta dentation nir anda upp till 2dra halskotan. I siltna- 
turliga lage fyller muskeln den ranna, som bildas af de tvi- 
knoliga tvarutskotten. 
Hos Cavia cobaia gransar M. transv. cerv. pi inre sidan till 
M. rect. cap. ant. maj., som ej nir langre ned pi halsen, an till 
3dje kotan, och M. scalenus, pi yttre sidan till M. serratus ant. 
maj. Den utspringer med tunna, seniga dentationer ifran lsta 
och 2dra halskotornas tvarutskott och faster sig med likaledes 
seniga dentationer vid tvarutskotten pi 5te, 6te och 7de hals- 
kotorna. 
Hos Ovis aries ar M. transv. cerv. starlit utbildad, bela- 
gen langs it de breda, snedt stallda, mest tvihorniga tvarut- 
skotten af halskotorne, emellan M. rect. cap. ant. maj. och M. 
scalenus, rackande frin lsta till 6te halskotan. Vid 3dje hals- 
kotan gransar den till framsta dentationen af M. serratus ant. 
maj., vid de 4 nedersta till M. scalenus. Framsta randen af 
muskeln, enkel, bred och nigot seuig, ar fastad vid tvarutskot- 
tet af Atlas; bakre andan ar afven enkel och aunumerasenig, 
fastad pi det enknoliga lilla tvarutskottet af 6te halskotan. Pi 
yttre sidan bestir muskeln af snedt uppit giende kottiga knip- 
pen, som utgiende frin stammen af den bakersta senan, gi 
uppit til ofre, bakre knolarne af 2dra, 3dje och 4de halsko- 
tornas tvarutskott. Dessa yttre hufvuden bora kallas «adscen- 
dcnliaa. Do inre ellcr undre hufvudcna aro «descendcn!ia», 
