744 
Henimod Foraaret var deu udbredt i de fleste Dele af Chri- 
stiania Stift, og vedvarede her i forskiellig Grad, men dog paa 
de flesteSteder ganske betydeligt udbredt lige til seent ud paa 
Hasten. Kun de nordlige Egne af Stiftet, nemlig 0stredaleu, 
Guldbrandsdalen og Valders syncs at have 4 veeret ganske be- 
friede for Sygdommen, da den ikke omtales i nogen af de her 
ansatte Lsegers Beretninger. Til Christiansands Stift kom den 
forst lamgere hen paa Sonimeren, og i Bergens og Thrond- 
hiems Stifter iagttoges den forst i Hostmaanederne , men ved- 
varede i disse Stifter endnu ved Aarets Slutning. I den sydlige 
Deel af Tromso Stift berettes om dens Tilstedevarelse i Slut- 
ningen af Aaret, dog kun lidet udbredt; Jcengere mod Nord 
synes den aldeles ikke at have viist sig. 
Uagtet den store Udstreekning, denne Epidemie indtog, og 
det betydelige Antal Individer, der bleve angrebue af den, var 
dog dens Indflydelse paa Mortaliteten hoist ubetydelig. Nsesten 
overalt beskrives dens Charakter som mild og godartet , om 
end dens Forlob ikke sieldent var tcmmelig langvarigt. For- 
resten indskrsenkede den sig ingenlunde til Individer i den 
barnlige Alder, men angreb ogsaa et ikke ubetydeligt Antal 
Voxne, ja endog mange Personer af en langt fremrvkket Alder, 
men ogsaa disse , skiondt deres Krsefter i Almindelighed bleve 
noget medtagne, over.stode mestendels Sygdommen uden videre 
Besvserlighed. Kun i enkelte Dele af Christiansands Stift, 
navnlig i Farsund og Lyngdal, var Epidemien af en noget al- 
vorligere Natur, og krsevede her blandt Born ikke faa Offere, 
ssedvanligt paa Grund af Complication med inflammatoriske 
Brystalfectioner, Ogsaa i Flekkefiords District var den af 
mindre godartet Charakter, dog naaede Epidemien her forst i 
det folgende Aar sin egentlige Hoide. Som enkelt Mserkelighed 
meddele vi cn Iagttagelse af Stadslaege Zimmer i Frederikshald, 
der hos 3 Born uden nogen meerkelig Foranledning saae Ho- 
