749 
Finmarken, men uagtet Sygdommens Ilyppiglied vare Dodsfal- 
dene lain lidet talrige. 
Kighoste , som var forrige Aars Hovedepidemie, forekom 
cndnu i dettc Aar megetalmindelig i forskiellige Egne. I den 
storsfe Deel af Christiania Stift var den dog saa godt som ganske 
ophort, derimod var den udbredt i alle Landdistricter og Byer 
i Ghristiansands Stift, og ophorte her ferst henimod Hesten. 
Den var 1 dot Hele mild og Dodeligheden ubetydelig. Ogsaa 
i Bergens ogThrondh'iems Stifter viste den sig, paa eet Sted mere 
men paa et andet mindre udbredt, men overall mild og godartet. 
I Tromse Stift iagttoges den ligesom i forrige Aar i den syd- 
lige Deel, cller Nordlands Amt, men omtales aldeles ikke i Be- 
retningerne fra Finmarken. 
Struhehoste var i 1845 almindeligere end i 1844. I 
Christiania Stift var den hyppigst i Smaalehnene, iBndskeruds 
Amt samt i Jarlsberg og i Laurvig. 1 Christiansands Stift var 
den i det Hele sielden, men desto almindeligere i Bergens 
Stift, hvor den i yttre og indre Sogn anrettede ikke ubetvde- 
lige Odelseggelser. Den lierskede her fornemmelig i Februar 
og Marts Maaned. I den sydlige Deel af Throndhiems Stift og 
i Nordlands Amt forekom den ligeledes. men langt mindre ud- 
bredt. 
Som en mere enkeltstaaende og til en engere Omkreds 
indskrsenket epidemisk Sygdom maae vi neevne Parotitis , der i 
Hostmaanederne optraadte i Christiania og dens nsermeste Om- 
ega, og angreb et forholdsviis saerdeles betydeligt Antal Indi- 
vider. Den angreb snart den ene, snart begge Parotides, un- 
dertiden ogsaa de ovrige Calivalglandler , foranledigede sa?d- 
vanligt temmelig heftige Feberphaenomener i Begyndelsen, men 
ofte med megen stor Intumescents af Glandlerne, som ved 
mindre omhyggeligt Forhold var tilboielig til at blive chronisk. 
