751 
til jevnligen Affection af Brystorganerne , meest som Bronchitis, 
ikke sieldent ogsaa som Pneumonie. Antallet af dc angrebne 
Syge a ogives i Alt til 349 eller 4,2 Procent af Befolkningen ; 
Dodeligheden var henimod 14 pCt Epidemien ophorte hcn- 
imod Foraaret. Mindre udbrcdte vare de typbose Febre i den 
ovrige Deel af Christiansands Stift, dog forekom de ikke siel- 
dent ogsaa i Egersund , Flekkefiord , Stavanger og de derom 
liggende Districter. 1 Bergens, Throndhiems og Tromso Stifter 
vare de ogsaa ingeulunde sieldne, men af mild Charakter og 
ringe Mortalitet. 
Af exauthematiske Febersygdomme synes Skarlagensfeberen 
i dette Aar saa godt som ganske at vaere forsvunden. Bbrne- 
kopperne vare ogsaa ganske sieldne, og viste sig kun paa en- 
kelte Steder i Bergens Stift, saasom Nordhordlehn og Hardan- 
ger, Sond- og Nordfiord, samt i Bergens By, hvor de endnu 
vare tilstede i Aarets forste Maanedcr, men kan ansees for op- 
horte i Mai Maaned, efter at have vedvaret uafbrudt, om end 
ikke synderlig udbredt , i nsesten halvandet Aar I Nordland 
viste de sig en kort Tid om Foraaret i Senjen. En Epidemie 
af Mceslinger optraadte i Begyndelsen af Sommeren i de sydlige 
Dele af Landet. Den synes forst at have begyndt i de vest- 
lige Dele af Christiansands Stift, nemlig i Nedenees og Raabyg- 
delaget, hvor den herskede fra Yaaren til Hosten og meest ud- 
bredt ora Sommeren ; derfra synes den samtidig at have ud- 
bredt sig mod Vesten og 0sten , i den forste Retning til Lister 
og Mandals Amt og Stavanger Amt, hvis Greendse mod Bergens 
Stift den ikke synes at have overskredet; i ostlig Retning gik 
den over i Christiania Stift til Brevig, Skien, Porsgrund, Fre- 
deriksvsern og Laurvig , samt i Jarlsberg ligetil Svelvigen, 
Dette synes at vaere det nordligste Punkt, Epidemien har naaet 
i dette Aar. I det folgende udbrcdte den sig derimod betyde- 
ligt videre mod Nord og 0st. Den angives i det Hele for at have 
